142 



Sammenligning med den paa Jorden. Luftslroinningeii maa forlsaetle sin 

 Vei fra ^qvalor videre hen mod del meest opvarmede Baelte, og paa 

 deiine Vei faae en vestlig Retning. I de hoiere Luftegne maa de mod- 

 salte Bcvffigelser skee. Ved disse heftige, modsatle og vexlende Luft- 

 strcimme maa uhyre Veirkampe opstaae, Disse Slutninger er del unaegle- 

 tigt let at gjore, og de kunne synes orkeslose, da der for Oieblikket 

 ingen videre Anvendelse deiaf kan gjores; men del synes dog ikke 

 imylligt, at man efterhaandcn samler alle de paa virkelige Naturlove 

 grundede Slutninger, man kan gjore om Tilslanden paa andre Planeter. 

 Jo hyppigere Tanken vender tilbage herlil, deslo slorre Sum af Materialier 

 vil der opnaaes til en Fremtids Laerebygning. 



Den anden Meddelelse angik el lille Redskab til at maale 

 Tykkelsen af Glassel i belagle Speile blot ved Afstanden raellem 

 Billedet og en berorende Gjensland. El Sporgsmaal fra en forhen- 

 vaerende Tilhorer havde bragt ham til at tsenke derover. Naar man 

 la^gger en liden Gjensland paa et Glasspeil, skulde man let frisles 

 til at forestille sig, at del klare Billed, som dannes ved Tilbagekast- 

 ningen fra Amalgamet, maalte have en Afsland af to Speillykkelser fra 

 Gjensland en ; men detle afviger megel fra Virkeligheden; Afstanden er 

 langt mindre. Dette hidrorer, som man let kan laenke sig, fra Straale- 

 brydningen. Virkningen af denne kan naturligviis ikke vaere lige under 

 alle Vinkeler; men man kan let udfinde den, hvorundcr Billedets Afstand 

 for et berorende Punkt er lig Speillykkelsen. Del er nemlig klart, at de 

 fra del berorende Punkt kommende Slraaler, efter at have lidt deres Bryd- 

 ning, ville indeni Glassel, tilbagekastes fra Amalgamsiden, efter de saedvan- 

 lige Love, og vilde vise Billedet i to Speiltykkelsers Afstand^ dersom de gik 

 ubrudle ud til Luften og Oiet. Man vilde da see Billedet under en 

 Vinkel, som udfylder Brydniiigsvinkelen til en ret; men i Virkeligheden 

 gaaer Straalen, som ved Udgang og Indgang bar lidt lige Brydning, ud 

 under samme Vinkel, hvorunder den faldt ind, og Oiet seer Billedet 

 under den Vinkel mod Glassel, der udfylder Iiidfaldsvinkelen til en ret. 

 Den Vinkel, hvorunder man skal see Billedet i Glastykkelsens Afsland, 

 maa allsaa vaere en saadan, at Cotangen af Indfaldsvinkelen er § Co- 

 tangens af Brydningsvinkelen. For Brydningsforholdet J giver dette 

 Indfaldsvinkelen, folgelig ogsaa Udgangsvinkelen mod den lodrelle 49** 

 4S', og en Vinkel mod Speilet af 40" 12'. Til at maale Glassets Tyk- 



