143 



10 Form., 4 og 10 Efterm. ; desiiden Thermoinelret Kl. 1 Efterm, og 

 i Vintermaanederne ved Solens Opgarig. 1 Juli 1844 er blot Therrao- 

 metret iagttaget, 



Sluhbekjobing ^ Byfoged Buntzen og Major Koch^ 1845 Jan. 1 

 til Dec. 31, Barouietret, Thermometret, Luftens Udseende, 3 Gange 

 daglig, 9 Form., Middag og 4 Efterm. indlil Juli 4, derefter 9 Form, 

 Middag og 7 Efterm. 



Aarhuus, Adjunkt Holmstedt^ Sept. 1844 og 1844 Nov. 1 til 

 1845 Juli 25 og 1845 Sept. 1 til Oct. 21, Thermometret mod Nord 

 og Syd, 3 Gange daglig, 6 J Form., 2Jog9^ Efterm., Vindens Retning 

 og Luflens Udseende een Gang daglig, fra 1845 Febr. lillige Regn- 

 maengden. Mod Aarels Slutning tilsendles Hr. Holmstedt et Barometer. 



Endelig liar Comiteen i Aarets Lob udgivet det 3die Hefte af 

 collectanea meteorologia, hvis saerskilte Titel er: Observationes meleoro- 

 logicee per annos 1829 — 34 et 1838 — 42 in Guinea factae. 



BrSndboringcn. 



Den af Selskabet foranstaltede Brondboring paa Nyholm bar nu 

 i en Raekke af Aar medtaget en i Forhold til dets Indtaegter betydelig 

 Sum, uden at denne dog, isser da man er kommen til en Dybde af 

 over 600 Fod, gjor det muligt at drive Arbeidet med den onskelige 

 Kraft. I Anledning heraf overdrog Selskabet, sin for denne Sag ned- 

 satte Comraitee, at henvende sig til Communalbestyrelsen med det For- 

 slag, at Staden maatte deeltage i Arbeidets Fortsaettelse. De Fordele, 

 som en heldig Udforelse raaa bringe Staden, ere nemlig betydelige: 



A. En tilstrffikkelig dyb Boring her i vor Egn maa ifolge 

 geologiske Undersogelser fore til et Gronsandlag, som pleier at give 

 rigeligt og fortraeffeligt Vand. 



B. Har man forst een bestemt Erfaring over alle Lag, vi her 

 have at gjennembore for at komme til Gronsandlaget, vil man, med Be- 

 nyltelse af de ovrige Erfaringer, som under Arbeidet ere gjorte, udfore 

 flere Boringer med slorre Hurtighed og mindre Bekostning, og saaledes 

 forskaffe Staden en rigelig Forsyning. 



C. En saadan Forsyning, som har sin Kildc i Stadens egen 

 Gruiid, er langt at foretrsekke for den, som maa tilledes fra Behold- 



