43 



end de afNisscii fundne. Delle Sporgsraaal lader sig vanskeligt afgjore, 

 ined niindrc del var muligl at crJiolde Kundskab om, hvilkc Vaestfyldcr 

 de Va?dsker have havl, hvorcftcr Spendrup bestemtc sin Gradinddeling. 

 Derimod tale forskjcllige Grundc for, at Solvinstrumcnlcrnc Tid efter 

 anden have lidt saadanne Forandringer, at de ikke laenger ere ovcreens- 

 stcmmcnde med del oprindelige. 



Nissen bar indreltet sine Provevsedsker efter Maal, saa at all- 

 saa til BraMideviin, som viser 1 1<*, er anvendt 14 Maal Viinaand, af en 

 Vseglfyldc =^ 0,825 ved 9*^ U., og 2 Maal Vand ved sarame Tempera- 

 lur. At Viinaand og Vand sammenlrsekke sig ved at sammenfalandes er 

 hekjendt; man faaer allsaa ikke fuide 16 Maal efter at Blandingen er 

 forelaget; mindre bekjendt turde det vaerc, at Blandingens Sammentraek- 

 ning, idet mindste efter Nissens Erfaring, skeer meget langsomt, saa at 

 man selv efter en passende Afkjoling endnu vil finde, at Sammenlraek- 

 ningen fortsaeltes i la^ngere Tid. Derved, at Nissen har fulgt samme 

 Fremgangsmaade som Tralles, har mau opnaaet den Fordeel, at naar 

 Forholdet mellem Spendrups og Tralles Grader er bekjendt, kan man 

 benytte alle de af Tralles gjorte Forsog og Beregninger med Hensyn 

 til den absolute Bestemmelse af, hvormeget Alkohol der findes i en 

 given Vaedske. Da disse lemmelig vidlloftige Bestemmelser for Tiden 

 findes anforte i mange Skrifter, henviste S. blandl Andet til Gilberts 

 Annalen der Physik 38 Bind Side 349 — 431, og til Handworterbuch der 

 reinen und aiigevvandten Chemie von Liebig, Poggendorff und Wcihler, 

 Artiklerne Alkoholometrie og Argeoraeler. 



I det sidslnaevnte Skrift findes lillige Angivelser over de af Gay- 

 Lussac i Frankrig og af Meisner i Osterig indrettede Alkoholomelre. 



Angaaende Steinheils Alkoholometer beraaerkedes, at der med 

 hverl Exemplar folger en Skala, som tjener til at vise, hvormange Gra- 

 der efter Tralles de forskjellige Angivelser paa Inslrumentet udvisc. Da 

 den physiske Samling i den polytechniske La^reanslait eier et Exemplar, 

 Irocde S, det rigligsl at prove del ved denne Lcilighcd. 



