100 



tagnc saa hyppig, som miiligt. Da desuden ifolge Undersogelser, 

 der isser ere anslillede af amerikanske Geognoster, Temperaturen 

 af den Deel af Ilavet, hvori Koraldannelserne frodigen trives, 

 iigger iraellem snevre Graindser, saa anbefaler Comlteen hyppige 

 Thermometeriagtiagelser saavel i Havet i Narheden af Koraldan- 

 uelserne og i Atolernes Laguner, som ogsaa paa saadanne Sleder, 

 hvor disse Dannelser mangle, omendskjondt man efler Stedernes 

 geographiske Beliggenhed havde Grund til at venle dem. 



Som bekjendt inddelcr Darwin do nuvairende Koraldannelser i 



a. Atoler; meer eller mindre ringformige Koraloer eller Skjaer med 

 en Lagun i Midten. 



b. Barrierreef. Koialskjair, der i nogen Afstand fra Kysten af Oerne 

 eller Landene lobe parallel dermed, og ere adskilte fra Landet 

 ved dybt Vand* 



c. Fringing reef, Skjaer, der med aftagende Niveau lobe fra Kysten 

 ud imod Soen. 



Da Sporgsmaalene om Koraldannelserne saavel i physisk-che- 

 misk, som i geognostisk-zoologisk Henseende for naervaerende Tid 

 beskjaeftige Geognosterne sserdeles meget, vilde det vaere onske- 

 ligt at Skibet kunde anlobe ret mange Steder, hvor Korallerne 

 forekomme i Maengde. 



Comiteen naevncr derfor 

 af Atolcr Chagos, Maldiverne eller Keeling alle 3 paa Veien til 

 Calcutta, eller Karolinerne, Marshalls Oerne, Gilberts Oerne, eller 

 del lave Archipelagus i det slille Hav. 



af Barrier reefs Pellew Oerne, Nordostkysten af Nyholland, Ny 

 Caledonia, Viti Gruppen eller Olaheiti 



af fringing reefs Nicobarerne, Salomonsoerne, de nye llybrider, 

 iVavigator- Oerne eller Sandwichs Oerne. 

 3. Med Hensyn til andre gcognostiske Undersogelser maa Comiteen 

 anbefale Naturforskerne at sarale saa mange Prover af Steenarter 

 og Forsteninger, som Omslajndigliedcrne tillade, hvorved dog maa 

 laegges Maerke til, at det noie betcgnes om Proverne ere tagne 

 af fasle Lag eller fundne som lose Stene. Hvor der forekomme 

 faste lagdeelte Masser ere lagttagelser over Lagenes Haeldriing saa • 

 vel med Hensyn til llelningen som Storrelsen af stor Vigtighed. 



