110 



24 Timer. Godl graat Maculatur i fleelarks Storrelsu egner sig 

 bedst til Planleindlaegning. Nogle Uiis slort Karduuspapiir fore- 

 slaacs medtagne til Indsamling af bloraslrende Bambuser, de storre 

 og forneminelig lra;agtige Brcgners Lov fra Oerne i det stille og 

 indiske Ocean, o. s. v. 



Bila^ 11. 



Beinaerkninger af Professor Eschricht aiigaaeiide Hvalerne. 



Som Opgaver, der ere af Vigtighed til Hvaldyrenes llislorie, 

 kunne naevnes. 



Naar Ilvaldyr sees i Havel, enten enkelte eller i Flokke, maa 

 antegnes Tideri (hvilken Dag og naar paa Dagen), Sledet (i Laengde og 

 Brede), Retningen hvori de stryge, og den omlrentlige Fart. Ved Flok- 

 kene soges Antallet omlrentlig udfundet, isajr ved de opstigende Vand- 

 dampstraaler, og freradeles hvorledes Flokken er ordnet, navnlig om en 

 enkelt Forer (the Shoolmaster) gaaer foriid. For at bestemrae Straaler- 

 nes Nalur bemgerkes Temperaturen og Slraalernes Forhold ved at stige 

 op i Luften (om her forsvindende eller nedfaldende i Draabeform, om 

 svaevende for Vinden eller strax nedfaldende o. s. v.). Tiden maales 

 mellem hvergang Dyrenc dykke op, og Maaden iagltages, hvorpaa de 

 dykke (hvorledes de krumme Ryggen, om Halen sJEttes lodrel i Veiret 

 0. s. vj , fremdelcs om de have en Rygfinne og i saa Fald dennes om- 

 lrentlige Form, ligeledes om paasiddende Snyltedyr ere synlige. Ovede 

 Sofolk vide ofle at skjeinc de forskjellige Slags Hvaldyr paa^ Svomme- 

 maaden, Dykkemaaden og isa;r paa Straalerne. Deres Benaevnelser: 

 „Finback", „Hurapback eller Bunch'', „Sulphurbollom" o. s. v. forljene 

 at laegges Maerke til. 



Komme Hvalerne najnnere til Skibet, da ville naturligviis alle 

 disse Forhold, og desuden Storrelsen, Farven o. s. v. end bedre kunne 

 beslemmes. Skulde endelig el Dyr komme i Nalurforskerens Haender, 

 enten ved at drive i Soen (hvor da isacr Bugens Tilstand, hvorvidt den 

 er furet eller ikke, hvorledes farvel o. s. v. i hverl Fald maalle bemaer- 

 kes), eller ved at fnides frisk, forraadnet eller aldeles oplosl paa Ky- 

 slen, da maalle slrax eflersees deels alle de ydre Forhold, Maal optages, 

 Rygfinnen om muligl gjemmcs, ved Snuden maa Haarene eflersees, og 



