«hoske , tydske, svenske og hollandske ehemiske Kunstsprog, siden den 

 anriphlogistiske Chemies Indfbrclse, ikkun er en Oversarttelse a£ dec 

 Fr.mske. Ved disse Oversaettelser har man begaaet den Feil, at beregne 

 de forsre , mecsr usammensatte Grundstofrer vi kjende med .afledede eller 

 sammensatte Ord , af hvilke det da naturligviis ikke var mueligt at danne 

 letre og beqvemme Udrryk for de sammensatte Gjenstande. En Folge 

 heraf var da, at man maatte blande det indenlandske Kunstsprog med 

 frcmmede Ord, der fjeldcnt fojede sig efter Sprogets egen Grammatik, 

 Den Vej, Forfattcren gaaer for at finde Navn til et Grundstof , bestaaer 

 deri, at han vaelger et Ord, der betegner en udma?rket vigtig Egenskab 

 hos Tingern, 'og opsoger i dette den fdrste Grundlyd. Disse modtage 

 altid i Sproget en naermere Bcstemmelse, enten ved en Tilsaetning, eller 

 en let Bogstavforandring , hvorved der dannes Afarter, skikkede til at 

 betcgne forskjellige beslaegtede Begreber, Saaledes gaaer 6r, som en 

 Grundlyd gjennem Brand, Brcende , Brynde , Brunst , og blot en Bog- 

 stavforandring bestemmer deres rorskjaellige Betydning. De Gamle gjor- 

 de ogsaa Forskja?! paa brinna og brenna, ligesom vi endnu paa snide og 

 sfftte i ligge og lmggt> synke og scenke , og denne Forskja?! vedligeholdes 

 endnu i det Svenske. Ligesom man kalder et anra?ndt Legem, en Brand, 

 mener derror Forfarteren, at man kunde kalde et Srof, der udmaerker 

 sig ved en overordentlig Bramdkraft Brind , eller Brhit. Dette Navn 

 foreslaacr han da for Vandstoffet, hvis g]a?ngse Navn han forkaster, deels 

 fordi det gjor en Sammcnsjernings Navn til Besranddel i Navnet paa en af 

 dets Bestanddele, dcels , og allermeest, fordi man deraf intet Navn kan 

 udlede for de afledede Begreber for Exempcl de Franskes: hydrure> et 

 Brinte; hydro gener , at brinte; hydrogenation , Brintning; deshydrogena- 

 tioji) Atbrintning; protohydrure, Forbrinte; perhydrure, Fuldbrinte 

 o. s. v 4 Paa samme Maade danner han for det, man hidindril kaldte 

 Suurstof, Navnet lit, og deraf: at ilre, oxygener; et lite, oxide; 



