01 



Det Wasluske eller Baskiske frembyder endnu fsrre Lighedcr 

 -med den gothiske Sprogklasse. 



Med de finniske Sprog have de gothiske en Msengde Ord tif- 

 'fxltes, og tildeels saadanne der findes i deres naturligste og simple- 

 st Berydning i der Finniske, og i de andre have en mere afleder. 

 Man maa da formode at de gothiske Sprog have optaget disse af cfe 

 finniske. Disse failles Ord have rillige for det meste en mindre god 

 Betydning i de gothiske Sprog end i de finniske, hvortil vel Gruri- 

 "den kunde ligge i Gothernes Foragt mod Finnerne, der rimeligviis 

 vare Nordens a^ldre, af dem undertvungne eller fortra?ngte Beboere. 

 I Henseende til Bygning ere de finniske og gothiske Sprog i ovrigt 

 saa ulige, at det ene sikkert ikke kan udledes af det ander. 



Ved en saerdeles udforlig Undersogelse over de slaviske Sprog, 

 finder Forfatteren at de i deres Form og Bygning have meget Vae- 

 sentligt faelles med de Gothiske. Imidlertid synes begges Alder lige, 

 og Forskjadlen mellem deres Udtale og Klang for stor, Overeens- 

 stemmelsen mellem begges Ordforraad maaskee ogsaa alt for ringe> 

 for at antage det ene som oprundet af det andet. 



Den lettiske Sprogstamme, blandt hvis forskjadlige Sprogarrer 

 det Lithauiske, som fortrinligen ved Skrivter bekjendt og uddannet, 

 isaer tildrager sig Forfatterens Opmserksomhed, har en meget kunst- 

 rig Indretning, saerdeles overeensstemmende med det Grarskes» De 

 Ordligheder man deri finder med det Finniske, med hvilket deti 

 Bygning er saare ulige, kan derfor ene forklarcs af Indblanding, 

 De indblandede Ord synes isaer at komme fra Lapperne, det finniske 

 Folkefa?rd, der er lapngst fra de egentlige Letter; hvorfor da For- 

 fatteren formoder at Blandingen €r skeet for Lappernes Indvandring 

 i NortUn^ 



