3? 



3. Man forlanger en chemisk Undersogelse af Torv, hvorved for- 

 nemmeligen maatte tages Hensyn til tvende Ting; at bestemme 

 Massen af den forbraendelige Substants i Torven, og dernaest at 

 udforske Naturen af den Aske, som den ved sin Forbramdint* 

 efterlader stg. Den fdrste Undersogelse vil laere os Torvens Brug- 

 barhed og Godhed som Braendmaterial, og den anden vil bestemme 

 Qvantiteten og Qvaliteten af dens Aske enten som Giodnings- 

 middel eller dens Anvendclse til andet Brug. 



Dct der er sciamegen betydelig Forskiel paa Tb'rvemasserne i Dcrnne- 

 mark, saa ontker man , at den, som vil besvare dette Sporgsmacrl, 

 voelger Torv fra de stbrste og belydetigste Moser , heist beliggende 

 ved So eky sterne j det maatte navngives og anfores , hvor de ere 

 beliggende, deres omtrentlige Areal, til hvad Dybde man kan optage 

 Tbrven , enten som skaaren Torv eller som Pluddertorv , der siden 

 kan sammenceltes , og enten formes eller ski&res o. s. v. 

 Denne Opgaves Besvarelse belonner Selskabet med ioo Rbd. 



4. At ingen fremmcde Kreaturer kan komme ind paa et Jordlod, og 

 isa?r om Efteraar og Foraar ppaede og nedtrampe Vinrersceden, 

 Klever-Ageren og Engene , er for den gode Agerdyrkning en me- 

 get vigtig Sag, Fuldkommen indfredede Jorder findes ikkun paa 

 faae Sreder. Man sparger, hvilke ere de Aarsager , somforanledige, 

 at Udskiftningen og Forordningen om Hegn ej atmindeligen i Danne- 

 mark have bevirket Fred paa Bon denies ^forder og Ladder, og ved 

 hvilke Midler kan den for den danske Agerdyrkning saa skadelige Opgi- 

 velse af JEvret haves ? 



Naar Kornet er indhostet, opgives i Almindelighed ^vret, 

 ligesom tilforn, da helc Landet laae i Fselledskab. Krearure til- 

 stromme fra alle Kanter, og heist til de Marker, hvor der findes 

 noget at fortaere. Selv det srarkeste og meest forordningsmaessige 





