XVIII 



citet, Com fkal ledes , begynder nemlig altid med at. fremdragc 

 den modfatte, og fraflode den ligeartede Electricitet, der findes 

 i Lederen. Taenker man fig nu en aldeles fuldkommen , fra al 

 Modftand befriet Ledning, faa vil den Tiltraekning, det elec- 

 trifke Legeme udover paa Lederens modfatte Electricitet, og den 

 Fraftodning, den udover paa den ligeartede, tilveiebringe en 

 Forflyrring og Gienoprettelfe af Ligevaegten , der udeu Afbryd- 

 ning gjennemlober liele Legemet. I famine Maal derimod fom 

 der gives en Modfland, vil faavel den tiltrukne fom fraftodte 

 Electricitet inden faa Oieblikke anfamles hver paa fit Sted, dog 

 i hinanden meget naerliggende Punkter. Naar Anfamlingen har 

 naaet en vis Styrke, ville de modfatte Kraefter forene fig ved 

 et Overfiag, fom Gniflen. Taenker mau fig nu , at denne Virk- 

 ning giennemlober liele Lederen, og at Modfaetningspunkterne* 

 Afftand er overordcntlig ringe, faa liar man Fureflillingcn om 

 Lyfets Frembringelfe og Udbredelfe. Den florfte Hurlighed i 

 de modfatte Kraefters Forening giver de ufyulige Straaler, ider 

 i det prismatiftYe Farvebillede vile fig ved Siden af det vioktte 

 Lys. Naest efter disfe Straaler have de violette den ftorfte For- 

 eningshurtighed; og faaledes videre, elter Farvernes Orden, 

 indtil de rode, der have den. mindfte Hurtighed. En endnn 

 ringere Foreningshaftighed giver Varmeftraaler. Varincns og 

 Lyfets gienfidige Overgang i hinanden, tillige med alio deres 

 ledfagende Omitamdigheder, erholde elter denne Foreftillings- 

 maade en let Forklarmg. 



Efter den her fremfatle Theorie kan man nogcnlunde be- 

 tragte en Lysilraale fom en Ila^kke af umaaleligt linaa electrilke 

 Gnifler, fom man kunde kalde Lyfets Grunddele- Linien mel- 

 lem de to meefl; modfatte Punkter i en faadan Grunddeel, kunde 

 kaldes denS; Axel. Beliggenheden af denne mod en tilbageka- 

 flende eller brydende Flade, vil naturligviis Jiave Indilydelfe 

 paa Lysltraalens videre Gang. Denne Theorie fynes da bedre 

 end nogen anden at pasfe til den Polaritet i Lysfiraalerne , man 

 i vore Tider har opdaget. Mangfoldiglieden af de Gienftande, 

 hvorpaa en Theorie over Lyfet maa anvendes., er for flpr til 

 at vi her kunne giennemgaae dem alle. Vi niaae da indlkroen- 

 ke os til at. bemaerke, at Forf. har forfogt af fin Theorie at 

 give en- Forklaring over de, Lysudviklinger.r, . der ikke ere led- 



