XXXV 



hvad der bor forflaacs ved Phyfik. Forf. foger her udforligt at 

 retfaerdiggiore den af ham allerede, i andre Skrifter fremfatte 

 Bcftemmelfe, i Folge hvilken Phyfiken er Videnikaben om Na- 

 turens almindelige JLove, og derfor erholder Navnet alminde- 

 Jig Naturlaere. Men ved delte Navn indfkraenker han ikke Vi- 

 denikaben til det fnaevre Omfang , fom adfkillige lydike For- 

 fattere have afgrsendfet ved famine Navn, men optager ogfaa 

 deri Lseren om Electriciteten, Magnetismen , Lyfet, Varmen 

 og de chemiike Forbindelfer, faafom diife alle umiddelbart 

 folge af almindelige Naturkraefter. Selv de forfkiaellige Stoffers 

 Egenfkaber vil han, fra dette mere omfaltende Synspunkt, have 

 betragtet fom eiendommelige Yttringer af de almindelige Natur- 

 kraefter, der i ethvert af dem vife fig paa et faeregent Trin af 

 L dvikling og Styrke. Da Forf. allerede tidligere har fogt at 

 viife at de electriike Kraefter ere de famme fom de chemifke, 

 kun i en friere Tilftand, og da han tillige har fremfat den 

 Laere at Magnetismus, Lys og Varme ere Virkninger af famme 

 Kraefter, faa folger deraf, at alt det i Phyfiken, der ei er 

 Bevcegelscslcere , tilfammen danner een fammenhaengende 

 Krafilcere eller Chemie i Ordets meefl udftrakte Betydning. 

 Den iorfte af diife, den, almindelige Naturlaeres Dele, omfatter 

 da de udvortes Forandringer, den anden de indvortes. At 

 der til difle to Hovedffykker ikke kan foies noget tredie und- 

 tagen Laeren om Kraeftexmes og Bevaegelfens Forening, f. Ex. 

 i Lyfet og i Straalevarmen , er aabenbart. Men om denne 

 Laere fkal udfkilles fra det Ovrige, fom et felvftaendigt Hoved- 

 ftykke, eller indfluttes i Kraftlaeren, lader fig maafkee ikke 

 ganike afgjore forend Naturlaeren har naaet et langt hoiere 

 Fuldkommenhedstrin. 



Forf. agter, faa fnart ikee kan, at levere Fortfaettelfen 

 af dilfe Underfogelfer. Han har dermed til Henfigt, at indlede 

 en Underiogelfe over denne Gjenfland blandt Phyfikerne , og 

 troer at det vilde vaere til betydeligt Gavn for Videnikaben, 

 om man kunde forene fig over den Form og Sammenfaetning en 

 Laerebog i Videnikaben burde have. Samtlige Laerde i Faget 

 vilde da arbeide i Faellesfkab paa dens Forfuldkomning, og 

 faaledes vilde med Tiden et Vaerk udvikle fig, hvori man faae 

 et fuldJftaendigt Billede af Videnikaben i den givne Tidsalder 



(5*) 



