XLI 



Som Prove af en Haandbog i Poetiken, bar Profeflfor 

 Sibbern i Selfkabet forelaefl de Paragrapber, der gaae ud paa 

 at beftemme Digtningens eiendommelige Vaefen og Formaal, 

 Konftens Forhold til Natnren, og dens Virken efter Ideer og 

 til Ideers Fremflilling; fremdeles de Fordringer , der kunne 

 gjores til et Konflvaerk, baade i Henfeende til aandelig Gehalt, 

 Form og Detail; endeligen de tvende Hovedretninger i den 

 konflnerifke Straeben, den ideelle og univerfelle paa den ene, 

 den charakteriflifke paa den anden Side , og begges Forening. 

 Den heri udviklede Ideegang er iovrigtj ikke fkikket til i Kort- 

 hed at fremflilles. 



Profeflbr Ohifsen fogte i en Selfkabet forelagt Aibandling 

 at viife i bvilke Aorre eller mindre Diflricter Danmark i aeldre 

 Tider var indeelt. 



De yigtigfle i aeldre Tider og i Middelalderen forekom- 

 mende Inddelinger af Landet er Sysler, Herreder, Sogne, Bispe- 

 dommer, Havnelag. Forf. handler om enhver ifeer. Han an- 

 maerker i Abnindelighed , at ordenilig Inddeling forfl kunde 

 ventes fra den Tid ordentlig StaLsforfatning begyndte, altfaa 

 ira den Tid da de forfkjellige Provindfer fajnledes til eet Rige 

 og Cliriftendommen aabnede Veien for en boiere borgerlig Cul- 

 tur og for rolige Naeringsveie. Den borgerlige Orden kraevede 

 nu Landets Inddeling i florre og mindre Diflricter, og af de 

 forlkiellige, ved militaer, civil, cameraliflifk eller kirkelig Hen- 

 fyn anledigede Inddelinger maatte den militsere Inddeling vaere 

 den asldfle, fordi Statens udvortes Sikkerbed kom allerforil i 

 Betragtning. 



Af videfl: Omfang vare de Diflricter, fom kaldte3 Sysler. 

 Deres Oprindelfe er uvis, men i Begyndelfen af det i5de Aar- 

 hundrede vare de almindelige, og det ikke blot i Jylland, ihvor- 

 vel de der laengft vedligeholdt fig. Ethvert SyfTel indbefatlede 

 et vifl Antal Herreder. Det fkionnes ikke, at Sysler have havt 

 deres egne Ovrigbeder, men det er vifl, at de havde hver fin 

 egen Ret eller Ting, der var forlkielligt fra Herredsting og 

 Landsting, uden dog at vaere en geifllig Domflol, Ikiont det 

 vel er troligt , at Sysler efterhaanden gik over til Provftier eller 

 ind under Bispedommene, faa meget mere, da Syflelting, og 



(6) 



