XLIII 



retningen var dog efter al Sandfynb'ghed aeldre end Kmid. Forf. 

 er tilboiclig til at antage, at Herredsfierding og Havnelag, i 

 det mindfte i Be'gyndelfen, fvarede til hverandre. Havnelag 

 rare igien inddeeite i enkelie Havne. Deres Befkaffenhed frem— 

 fliJles nu, ifoer efter jydfke Lov; Forf. forklarer, hvorledes 

 det forholdt fig med JLedingspligt, Udfkrivning , Bevasbning, 

 Provianlcring &c. med Selveieres og Landboers Anfeetning, med. 

 Chefens (Siyrismandens) PJigter og Rettigheder m. v., ved hvil- 

 ken Leilighed adfkillige FeiJtagelfer bos Hviifeld, Suhm o. a. 

 berigtiges. 



Etatsraad Engelstoft bar forelagt SeKkabet en Afhandling, 

 bvis Oiemed er at levere en paa Actilykker og authentilke Ef- 

 terretninger grundct, af partifke Fremflilliriger eller eenfidige 

 Anfkuelfer aldeles uafhaengig Beretning ora de Begivenbeder, 

 fom foregik i Skandinavien i det maerkelige Tidsrum efter Chri- 

 ftopher af Bayerens Dod, og det med faerdeles Hcnfyn til An- 

 liggenderne i Norge. Den Selfkabet ber foreJagte forile Afde- 

 ling deraf indbefatter det Tidsrum fra bemeldte Konges Dod 

 indlil midt i Aaret i44p,. Forf. begynder med Betragtninger 

 over Dronning Magretbes politifke Ideer, deres Udfpring, Udvik- 

 ling, Hoide og Omfang , ved hvilken Leilighed viles, hvor 

 ilort et Tab ogfaa i denne Henfeende Kong Olufs tidlige Dod 

 var for hans Moder. Dereiter lorklarcs Norges Forbold til de 

 tvende andre fkandinaviflte Riger i det femtende Aarbundredes 

 forile Halvdeel; Chriflophers Regiering over det foreenede 

 Norden faettes et fortjent JEreminde. Fremflillingen af de Be- 

 givenbeder, fom fulgle umiddelbart paa Chriflophers Dod, be- 

 gynder med en Characteriflik af Carl Knudfen og et naermere 

 Blik paa de Omflaendigbeder , under hvilke ban flraebte frem 

 til fit Maal ; det. vifes , at og hvorledes ban inden foie Tid 

 fvang fig paa den fvenfke Throne, medens han allerede pon- 

 fede paa, ogfaa at fkaffe fig Norge. Herfra vendes Oiet hen 

 paa det danfke Rigsraads Foretagender, og paa Valget af Cbri- 

 ftian I, gjort ogfaa med Henfyn til de tvende andre Riger. Ef- 

 ter en Skildring af Chriflians perfonlige Egenlkaber og et Blik 

 paa de Fordele, han i flere Omfleendigheder havde forud for 

 Carl Knudfen, fremflilles nu begge i deres Medbeilen til Nor- 

 ges Krone, de Skridt, fom fra begge Sider giordes, befkrives 



(6*) 



