XLVII 



viklet sig , o. s. v. og at disse Forsog maa frcmbyde en riig Host af Er- 

 faringer , dcr sikkcrt vil kaste noget Lys over Varmens Forbold til Rum- 

 opfyldningen. Sclskabct tillod efter disse Forslag at Forsogene maatte ud- 

 fores paa dets Bekostning. 



Samme Forf. liar forsogt en Forbedring ved Nobilis electromagne- 

 tiske Multiplicator , der selv er en Afart af den Scbwciggerske. Som be- 

 kjendt bestaaer den sidstnasvnte af en Metaltraad, der er viklet om en 

 Ramme, livori en Magnetnaal bamger. Saasnart en electrisk-chemisk Virk- 

 ning gaaer igjennem Traaden, vil Naalen dreies. Mod den Kraft, som 

 saaledes stracber at dreic Naalen sjctter sig Jordens Magnetismus, som strae- 

 ber at give den den bekjendte Retning. Man liar vel med megen Fordeei 

 sogt at svaskke Jordens Indflydelse , ved en i Na3rheden anbragt anden 

 Magnetnaal ; men Nobili gjor denne Sag endnu lettere , ved at forbinde 

 to Magnetnaale saaledes ved en flin Stilk , at de strasbe efter modsat Ret- 

 ning, altsaa hxve liinandens Virkning, naar deres Kraft i ovrigt er lige. 

 Hertil kommer at ban ladcr den ene Naal svasve mellem Ledningstraadcne, 

 den anden derover, saa at Naalene, just fordi de ere modsatte dreies i 

 samme Retning af Traadens to modsatte Sider. Man kan maaskee endnu 

 foroge dette Redskabs Fiinbed ; men i de fleste Tilftelde med mere Skade 

 end Gavn, da det allerede , som det er, er ydersl let bevasgeligt. Prof. 

 Orsted bar derfor sogt at give det en Indretning, bvorved dets Bevaagelig- 

 hed kunde faae meget forskjellige Grader, efter de forskjelJige Hensigter 

 ved Forsogene. Dette bevirker ban ved at sa3tte ligefor Naalene en boiet 

 Magnet, bvis modsatte Polers Tiltraakning mod de to omvendt magnetise- 

 rede Naale kan give dem en Retning, der vil bo Ides med desto storre 

 Kraft, jo nasrmere Magneten bringes. Man skjonner let bvorledes denne 

 Indretning lader sig bruge til at maale svage electriske Kra?fter. Forf. bar 

 med dette Redskab udfdrt mange Forsog , over Ledernes Forbold i Kjeden 

 men hvoraf ingen kort Beskrivelse lader sig give. Han bar ligeledes benyt- 

 tet dette Redskab til at prove Legemernes Ledeevnej og troer at dette 

 Redskab bertil er saardeles skikket. Han bar ved denne Leilighed fundet 

 et let Middel til at gjore Forskjel mellem Ledere, der alle bore til de 

 fortrinlige; ban finder nemlig at mange Legcmer, der ere gode Ledere 

 for den hydroelectriske (galvaniske) Kjede, ere slette Ledere for den tber- 

 moelectriske. Mange Svovelmetaller ere i dette Tilfaslde, men langt fra 

 ikke alle. Det er sandsynligt at man vil kunne gjSire Brug af dette Mid- 



