XLIX 



Vor -moralske Grundbevidsthed er Bevidstheden om en hojeste. , hel- 

 lig , albydende Lop jor Mennesleis Millie. Den indeliolder umiddelbart 

 Forcstillmgen om en Nodvendighed eller ubetinget>Virksomhed indeholdende 

 Bestemmelse, og om at denne Lop er gjeldende over alle Love, Gjenstarul 

 for ubegrasndset Hylding og bydende med en i Vassen og Omfang ubetinget 

 Magt. Men disse Sasdeligheds Lovens tilkjendegivne Egenskaber, ved 

 hvilke dens Tilvasrelse forkyndes, forudsastte en Grundegenskab, som ikke 

 er tilkjendegiven, og denne, der folgelig maa erkjendes ved en hojei'c 

 Idee, er, og kan ikke vasre nogen anden end: at Sasdeligheds Loven er 

 en giiddommellg Lop. Af denne Lovens Grundegenskab kan dens Indhold 

 udledes. Thi Sasdeligheds Loven maa bave det Lidliold , der er uadskille- 

 ]igt fra dens Egenskab som det Hojeste Vassens Lov for Mennesket. At 

 denne Lov gives, og at den af os maa erkjendes som den hojeste, hellige 

 og albj r dende , folger ogsaa af Guds Tilvasrelse og vor Erkjendelse af denne. 

 Det Hojeste Vassens Villie er som saadan en Lov over alle Love, der ube- 

 tinget bor asres, og livis Magt omfatter Alt, Alherredommets, Hellighe- 

 dens og Almagtens Lov, og kim denne Lov kan vasre Sasdeligbeds Lov. 

 (Forfatteren anmasrker, at det Anforte ingenlunde lienviser til at deducere 

 Sasdeligheds Loven af den religicuse Idee, uden at gaae ud fra den oprin- 

 delige moralske Grnndforestilling , da det er ved denne Forestilling vi for- 

 udsastte Lovens Tilvasrelse og ere os dens Egenskaber bevidste i dens umid- 

 delbare Forliold til Menncskets Villie). 



Er Sasdeligbeds Loven en guddommelig Lov, maa dens Indhold 

 vasre os givet , enten i og for sig , eller som Bestanddeel af en anden Lov. 

 Det cr os givet ved vor aandelige Grundforestilling om AUhaberen (vor 

 oprindelige religieuse Idee) og ved Alskabningens Tilvasrelse. Det Hojeste 

 Vassens Formaal med Alskabningen maa i Forhold til den menneskelige Vil- 

 lie, eller forsaavidt det skal fyldestgjores og ivasrksasttes ved denne, vasre 

 dens Lov. Her blive altsaa tvende Sporgsmaal at besvare: det fb'rsle om 

 Skabningsf ormaalet , det andet om, hvorledes dette Foimaal er Lov for 

 Menneskets Villie. 



Det guddommelige Formaal med Alskabningen er Alskaberens Vil- 

 lie som ivasrksat i det uendelige Skabte, som den hojeste, ubetingede 

 Grund for dettes Tilvasrelse , Vedbliven og Virken. Det er ubetinget Be- 

 stemmelse, altsaa Lov. Det guddommelige Formaal og den guddommelige 



(7) 



