LIV 



vigelser paa cnkelte Steder er ended forskjellig fra den Statsret, som inde- 

 lioldes i den roeskildske Bispestoels Jordebog, men desnden liar et Tiling af 

 15 Capitler, livoraf kun 3 findes i den asldste Stadsret af 1254, men de 

 ovrige ere nye. 



Endskjondt det af Kong Erich af Pommerns Privilegium for Kjo- 

 benliavn fra Aaret 1422, trykt hos Hvitfeld S. 684, med Rimelighcd kunde 

 sluttes, at denne Konge havde givet Kjobenliavns Indbyggere en Stadsret, 

 da Kongen der taler "om Uteres Stadhbok , som wy thorn oc nu nnt oc 

 gywet hare,'' var denne Stadsret dog hidtil aldeles ubekjendt og selv Ko- 

 fod Anclier liar ikke yttret nogen Formodning om, at en saadan nogen- 

 sinde havde vasret til. Professoren liar nu fundet denne Stadsret paa det 

 store Kgl. Bibliotliek i et rigtignok maadeligt Haandskrift, men livoraf man 

 dog, ved at sammenliolde det med Stadsretten af 1294, der tydelig skjon- 

 nes at have vasret Grudlaget for Kong Eriks Stadsret, paa de fleste Steder 

 er istand til at udbringe de rette Lassemaader. 



Af den roeskildske Stadsret er liidtil kun trykt en dansk og maa- 

 delig Oveisajttelse i Danske Magazin V. 333 IF. Af de to Haandskrifter 

 af den latinske Original, som Kofod Anclier omtaler, liar det ene, som 

 skulde befmde sig blandt Peter Syvs Collectanea, ikke va?ret at opdage. 

 Af det andet, som bevares i det Kongl Bibliotliek i Stokliolm, liar Profes- 

 soren erholdt en Afskrift, bvilken vel indebolder de samme Capitler, som 

 Cndes i den danske Oversajttelse , nogle faa Tiling fraregnede, men i en 

 meget forandret Orden. Af denne erfarer man, at folgende Capitler i den 

 danske Oversccttelse: Cap. 17-28 og 33-37 livilke i Originalen folge umid- 

 delbar efter liinanden, alle ere yngre, end Kong Erik dippings Tid, livil- 

 ken Konge man ellers almindelig tillscgger den hele Stadsret j thi den Kon- 

 gelige Confirmation , som i den danske Oversasttelse findes ved Stadsrettens 

 Slutning, staaer i det Stokliolmske latinske Haandskrift foran de nasvnte 

 Capitler , der altsaa ere at betragte som senere Tillasg. 



Over den asgyptiske Tidsregning liar Prof. Rask forelagt Selskabet 

 en Afhandling. 



Det segyptiske Folk er som bekjendt, et af de asldste og tidligst dan- 

 nede, bvorom vi vide noget Historisk. Vcl ere de a?gyptiske Historieskri-^ 

 vere forsvundne, men der gives dog saa mange Brudstykker af dem opbe- 

 varede af graeske Forfattere, at man deraf er i Stand til at sammensjette 

 en nogenledes sammenliamgende Tidsregning lige op til Kongcrigets Stif- 



