'64 



XLVI 



ningen, antamdes denne Forbindelse endog vcd den blotte Opvarming 

 udeii Luftens Adgang , med en svag Explosion og stan-lc Gnistren. Det 

 samme skeer naar den bringer Viinaand i Brand. Ved Henstand tabes for 

 en Deel denne Egenskab. Ved at afbramde for sig giver det Kulsyre 

 lidt Ildluft, og en ringe Mamgde af en Fugtigbed, der gjerne indebolder 

 ^Edikesyre. Vor Platinforbindelse bestemmer ikke 2Etber, Steenolie, eller 

 Terpentinolie til at bramde. Viinaand med Kali bestemmer den lettere, 

 Viinaand med Syre vanskeligere til at braende, end dette skeer ved reen 

 Viinaand. 



Ved sine Opdagelser over Xantogensyren og Xantogenolien bavde 

 samme Forfatter gjort os bekjendt med en ny Classe af Svovelforbindelser. 

 Han ventede allerede medens ban bearbeidede denne Opdagelse, at finde 

 lignende SammensaBtninger i Naturen. Denne Forventning er beller ikke 

 bieven sknfFet; Forf. bar fundet at den Olie man ved Overdampning (De- 

 stination) kan udskille af Asa foetida er en saadan Forbindelse. Naar den 

 drives gjennem et glodende Porcellainror , giver det Kul, Svovelbrinte og 

 Kulbrinte. Med Kaliasr giver den en Blanding af SvoveIkalia?r , Knl o< T 

 Brindluft; blandet med lidt Kulbrinte. Svovelcts Mamgde i denne Olie 

 anslaaer ban efter nogle forelobige Forsog til en Femtedeel. Mamgden af 

 Brint bestemmer ban paa en ny, meget beqvem Maade, ved at udsatte 

 Oliens Dampe i stasrk Hede for Indvirkningen af Kobberets Forchlorid 

 livorved Brinten med Cbloret danner Cblorbrinte (Saltsyreluft). 



Professor Orsted, Bidder og Dannebrogsmand , bar forclagt Selska- 

 bet en Afbandling over de Forsog , der endnu fortjente at udf ores over 

 Legemernes Sammentrykkeligbed. Han gik ud fra de Forsog ban allerede tid- 

 ligere bavde forelagt Selskabet over Vandets og Luftarternes Sammentryk- 

 ning, og som i det2det Bind af Selskabets naturvid. Skrifter erebekjendtgjorte. 

 Han viiste at alle de Forsog, man hidindtil bar bavt over Vandets Sam- 

 mentrykning ved store Krasfter indebolde en eller anden Kilde til betyde- 

 lige Fcil, og at man ved at benytte vore na3rva?rendc Kundskaber kunde 

 imdgaae disse. Han gjorde opmasrksom paa Vigtigbeden af at faae uoie 

 bestemt Qviksolvets , Viinaand ens, ./Etberens , Saltoplosningernes og flere 

 Vasdskers Sammentrykkeligbed, at sammenligne denne ved forskjelli^e 

 Varmegrader; at prove Spamdkraften af Luftarter, der staae i Beroring 

 med den Vasdske, bvoraf de ved Sammentrykning og Afkjolning bave nd- 



