XLV 



var ubestemt , tilfojede nogle Arter efter Iserts Herbarium, udarbeidede 

 Synonymien og for storste Delen Diagnoserne samt tilfojede kritiske Be- 

 majrkninger. Saaledes opstod et Skrift over den Guineiske Flora, hvoraf Be- 

 gyndelsen er indlemmet i Selskabets naturvidenskabelige Afhandlinger. Der 

 beskrives deri noget over 500 Arter af Planter , af hvilke over 300 forlien ere 

 ubeskrevne , foruden adskillige, som ere optagne i Vahls Enumeratio efter 

 Thonning ; det indeliolder ogsaa endeel nye Sla?gter. Efter det anforte 

 Antal af Arter synes det ikke at Guinea kan maale sig med de fleeste an- 

 dre tropiske Egne, i Henseende til Vegetationens Mangfoldiglied , og maa 

 ligeledes staae langt tilbage for Sydafrika, bvis Flora er en af de rigeste 

 vi kjende. Den store Rigdom af Palmer og trasagtige Bra?gner, som an- 

 dre tropiske Egne fremvise , savne vi i Guinea j ikke heller fremtrasder der 

 nogen betydelig Ejendommelighed i Hovedformer, de fleste Familier ja 

 endog Slasgter ere faslleds med det tropiske Asien eller Amerika. Dog 

 fremtrasde nogle characteristiske Former som Adansonia og adskillige her 

 beskrevne nye Sla?gter. 



Professor Zeise bar fundet at Platinets Forchlorid behandlet med 

 Viinaand giver en masrkvasrdig ny Forbindelse, der foruden Platin inde- 

 liolder K.ulstof og lit, maaskee ogsaa lidt Brint. Man erholder det let- 

 test af 1 Deel Platinforchlorid og 12 Dele Viinaand til omtrent 96°. I 

 en Retorte med Forlag udsa?tter man denne Blanding for en maadelig Var- 

 me, indtil der udskiller sig et kulsort Bundfald , og over samme staaer en 

 klar og kun lidet farvet^ Vaxlske. Den Vasdske, som ved dette Arbeide 

 overdamper, indeliolder, som let var at formode, Saltasther, og den over 

 Bundfaldet i Retorten staaende Vsedske er staerk suurj en Omstasndighed, 

 der hindrer den dannede Platinforbindelse fra at foranledige en Forbramding 

 som den ellers frembringer med Viinaanden. Efter at Vsedsken er 



fragydet, maa det sorte Bundfald saalamge ud\askes med varmt Vand, ind- 

 til dette ikke lasngere viser Spor af Syre. Under Udvaskningen udvikles 

 setheragtige Luftbobler af Pulveret , og hvad der synes masrkvasrdigt , ofte 

 mere naar det bar henstaaet i nogen Tid med Vandet. Dette Legeme bar, 

 ligesom Platinilterne og fiintfordeelt Platin, den Egenskab at bestemme 

 Brinten og Ilten til Forcning; og ligesom visse andre Platinforbindelser 

 formaaer den at foranledige Viinaanden til en Forbraending , der efter Ora- 

 staendigbederne enten er burtig eller langsom, og i sidste Tilfaslde at danne 

 /Edikesyre. Har man truflet vel de behorige Omstamdigheder ved Till iv- 



