LXII 



Vinden vendte sig og blev nordlig , steeg Havet til en betydclig Hoide (39 

 d. T. over Middelstanden) , det blev Frostveir og nogen Snee faldt i Over- 

 gangsperioden. 



Naar Dr. Brewster bekjendtgjor alle til Lam iridkomne Beretnin- 

 ger, vil man erholde en fuldstamdigere Oplysning om dette majrkelige Ba- 

 rooieterfald. 



Dr. G. Forchhammer liar forelagt Selskabet nogle Bemasrkninger 

 over et nyt cliemisk Provemiddcl paa Platin, som er det salpetersure Quik- 

 solvforilte. Det oploselige Tvechlore af Platin forvandles lierved oieblik- 

 kelig til Platinforchlore , af en mork orange Farve, og bundfajldes tillige 

 med Quiksolvforchlore ; ioo r ooo Platinsalmiak , oplost i Vand , giver endnu 

 oieblikligen en staerk guul Farvning og snart et Bundfald; aBo'ooo a ^ samme 

 Salt oplost, bliver endnu tydeligt guult efter faa Minuters Fori 6b. Er 

 Saltsyre tilstede i stort Overskud, saa er Bundfaldet fuldkommen lividt , i 

 det Oieblik det danner sig , men sastter man til en Oplosning , som inde- 

 liolder 1 Deel Platinsalmiak, 300 Dele Saltsyre og 100000 Dele Vand, en 

 eneste Draabe af en masttet Oplosning af Salpetersuurt Quiksolvforilte, og 

 koger Voadsken , saa bliver Bundfaldet graabrunt og efterlader Platin ved 

 Glodningcn. Er Salpetcrsyre stasrkt overveiende, saa kan endnu opdages 

 ioo*ooo Deel, naar der kun ikke er megen Saltsyre i Oplosningen, tin 

 den taaler ikke at koges. Er baade Saltsyre og Salpetersyre i Overskud 

 tilstede, saa maa man bortskaffe Salpetersyren ved Afdampning. Forfat- 

 teren haabede ved Hjelp af dette fine Prcivemiddel at opdage Platin i flere 

 Forbindclser, livor man bidindtii ikke bar fundet det; isa3r i den med 

 Jernforilte gjennemtraangte skandinaviske Gronsteen; men bidindtii bar ban 

 ikke va?ret saa beldig at opdage Spoer deraf. 



Samme Medlem bar meddeelt Selskabet en Foi"tsa?ttelse af sine tid- 

 ligere geognostiske Undersogelser, der indbefatter Riigen, Liineburg, Se- 

 geberg og Sylt. 



Riigens to Kridtpartier paa Jasmund og Wittow. vise begge to 

 samme Cbaracter som Mocn, dog er Jasmunds Klint mindre tydeligt sam- 

 menscbicbtet med Rullesteensdannelsen end Moons, derimod er Arcona's 

 Forbjei'g, en stor Kridtklippe, meget tydeligen indlagt i Rullesteens-Leer. 

 Da Arconas Kridt er det boieste Punct i Omegnen , saa falder den Ind- 

 vendning bort, at Styrtningcr kunde have foranlediget et Leiringsforhold, 

 som saa lidet stemmer med de almindeligt antagne Ideer. Riigens for- 



