LXYII 



10000 eller Here Pund svingc frem og tilbage i et Taarn, saa vil man Tct 

 indsce, at dette derved maa udsattcs for voldsomme Rystelser. Man liar 

 derfor ogsaa i Jang Tid va?ret betamkl paa at bringe Klokkerne til at give 

 den beborige Lyd, ndcn at lade dem svinge. I Ruslaud, bvor man bar gjoit 

 sig Umage for at bave store Klokker, noies man med at ringe Klokkens 

 Knebel, livilkct dog syncs at give en meget nfuldkommen Klang. I Mid- 

 ten af forrige Aarbnndrede bckjendtgjordes i Tydskland adskillige Maader 

 at ringe Klokker, uden at lade disse selv gjore Sving. Disse Maader be- 

 fitode alle i, at slaae Klokken med en Hammer cllcr Knebel, der srettes i Be- 

 va?gelse ved en Maskine, saaledes at Slagenes Hurtigbed ganske beroede 

 paa den Ringende. Ved alle disse Fremgangsmaader skeer det ordentligviis, 

 at Slagene ikke folge regelret paa binanden, og at Knebelen eller Ham- 

 meren, ved bvert Slag, blivcr en kort, for vore Sandser rigtignok uma?r- 

 kelig Tid i Beroring med Klokken, og dajmper derved det meste af Lyden. 

 En Deel af disse Feil bavde en opfindelsesriig dansk Smed Svendsen und- 

 gaaet, ved et af bam udtamkt Maskincrie ; men ogsaa dcnne Maskine var 

 sammensat, og dens Virkning beroede ikke paa det frie Svings Love. I 

 Anledning af den nye 8000 Pund va?gtige Klokke, der skal opbamges i 

 Frue Kirke, bar Prof. Orsied gjort et Forsog til at lueve disse Vanske- 

 ligbeder. Det kom nemlig ganske an paa at give den Hammer, der skal 

 bringe Klokken til at lyde, et frit Sving, det vil sige et Sving, der for- 

 liemmeligcn beroede paa den Kraft, bvormed et opba3ngt Legem svinges, 

 naar man giver det et Anstod ; det maatte da iovrigt vasre ligemeget, om 

 Klokken lob mod Hammeren, eller Hammeren mod Klokken. 



Han opnaaede dette ved at opbamgc eu Ramme, bvis overste Deel 

 Jainde dreie sig om en Axel, uden om Klokken, og i den underste Deel 

 af denne Ramme at anbringe en opstigende Hammer , som ved bvert Sving 

 af Rainmen giver Klokken et Slag. Den Klang, som en Klokke paa denne 

 Maade giver , kan ikke skjelnes fra den en Klokke giver ved saadvanlig 

 Ringning ; og man kan, ved Anvendelscn af den nye Maade, noies med een 

 Mand, bvor man for ofte maatte bruge 12 eller Here. Man kan give Ring- 

 ningen al den Langsombed man vil, ved at give de lodrette Dele af Ram- 

 men den beborige Lamgde. Det vil beller ikke vaere vanskeligt at anbringe 

 saadanne Forandringer ved Rammen, at man kunde faae langsommere eller 

 burtigerc Ringning, efter Omstamdigbederne. 



(9 *) 



