LXIV 



Rullesteenssamdanningen , omendskjondt den ogsaa kan forklares paa an den 

 Maade, forenet med Ravets Forekomst i Gispen ved Segeberg, anseer For- 

 fatteren vigtig for at understotte sin med Hensyn til Liineburg allerede 

 yttrede Mening, som endnu finder en ny Bekratftelse ved de mange Salt- 

 kilder, der, liig den Oldesloer, overalt fremvtelde af det baltiske Rulle- 

 steensterrain. 



Paa Bornbovder Hede > ikke langt fra Landsbyen Bornbovd, opda- 

 gcde Forfatteren et Muslinglag, som for storste Delen bestaaer af Dyrlev- 

 ninger, bvis Analoger endnu leve i vore Have. Turbo rudis , Buccinum 

 undatum ere de hyppigstej der forekommer en Ostrea forskjellig fra vores. 

 Stedet bvor de findes er sikkert 159 Fod over Havets najrvasrende Vand- 

 . speil, og det Hele hentyder paa en Revolution i en forboldsviis meget sil- 

 digere Tid. 



Oen Sylt ved Slesvigs Vestkyst, er af de faa Levninger af den Deel 

 af Fastlandet, som i do sidste 2000 Aar bar va3ret underkastet saa frygte- 

 lige Odelasggelser. Den skylder ligesom Helgoland ikkun sin Vedligebol- 

 delse til den fastere Kjerne, som den indeholder, frem for Naboeegnene. 

 He Dannelser som Forfatteren isaer bar undersogt, findes paa begge Sider 

 af Byen Keitum og bestaae i Sandsteen, Quarz - Conglomerate Kaolin - Sand, 

 Pbosphorsuurt Jern, Alunjord, graat Leer med Bruunkul og Mergelkalk. 

 Det er isa?r i Morsum KlifF, sydlig fra Keitum, hvor disse Dannelser fin- 

 des udviklede. Alle Lag stryge paralelle og ere tydeiigen scbicbtede, de 

 vestligste falde med en Vinkel af 80° imod 6., men lamgere hen imod 6. 

 aftager Faldvinkelen , og er i de ostligste ikkun 15 til 20°. Strygnings- 

 linicn er uforandret NNV. og SSO. Sandstenen og Quarzconglomeratet bave 

 pbosjmorsuurt Jern til Bindemiddel, bvilket ogsaa byppigen er adskildtj 

 Kaolinsandet bestaaer af Quarz og Porcelainjord. Mergelkalken danner 

 tynde underordnede Lag i det graa Leer, ligesom Septaria i Londonclay. 

 Alle enkelte Leed afvexle,* men forboldsviis er Kaolinsandet det asldre 

 Leed i Gruppen, og Leerlagene de yngcre. 



Forsteninger fore ikkun Sandsteen og Conglomerate graat Leer og 

 Kalksteen; aldeles forsteningsfrie ere Kaolin -Sand og Alunjord. Forste- 



uingerne ere tildcels forskjellige efter Lagenes cbemiske Beskaffenbed. 



Det graa Leer forer de samme Forsteninger som det bituminose Leer fra 

 Liineburg, det forer enkelte Stykker Bruunkul tildeels med Pbolader i, og 



