XLIV 



med Dyr, et Dyr som lever eg udvikler sig ved at traskke Nasring fra 

 Muslingeu og ved tiltagende Mamgde sva;kker og drasber samme. Det ex 

 altsaa et farligt Suyltedyr for Muslingcn, og ei som roan bidindtil antog, 

 dets Yngel. 



Denne Formodning liar allerede vasret fremsat for mere end tredive 

 Aar sfden af et agtvterdigt Medlem af det Kongelige Videnskabernes Sel- 

 skab, Professor og Ridder lialhke , (for nasrvasrende Tid Professor i Zoolo- 

 gien ved Universitetet i Christiania) , dog bar den ikke va?ret antagen 

 af nogen anden Naturfoi'sker. Professor Rathke liar kaldet Dyret Glochi- 

 dium parasiticum (Snylte - Krogskjasl) og givet en fuldkommen Beskrivelse 

 af samme. Denne skarpsindige Naturgrandskers Mening , der var bygget 

 paa Dyrets Form og Organisation , faaer nu ved Prof. Jacobsons ovrige 

 her anforte Grunde, en nye og vigtig Bekrasftelse. 



Blandt de i botanisk Henseende mindst bekjendte Egne af Jordklo- 

 den, borer den Deel af Afrika som ligger indenfor Vendekredsene. Det 

 Indre af dette store Fastland er os i botanisk Henseende aldeles ubekjendt ; 

 fra den tropiske Ostkyst bave vi kun nogle faa Efterretninger af Lau- 

 reiro ; og selv i Henseende til Vestkysten , paa hvilken Europaserne dog 

 alt i lang Tid bave baft Colonier , er vor Kundskab saare mangolfuld. 

 Til Senegals Flora erboldt vi nogen Kundskab ved Adansons Reise, til 

 Coiigos ved Christen Smiths Undersogelser , bekjendtgjorte af Robert Brown. 

 I Henseende til Guinea ere de trykte Efterretninger : Franskmanden Pali- 

 sot Beauvais's Flore d'Oware & de Benin, som giver Afbildninger af noget 

 over 100 Planter, Beskrivelse af nogle nye Slasgter af Svenskeren Afze- 

 litis, nogle Bidrag fra Englamderen Smeathmann , nogle Bema?rkninger i 

 Iserts Reise, og endeligen Prof. Hornemanns plantegeograjmiske Udsigt 

 over Guinea efter de Samlinger og ovrige Arbeider som skyldes de danske 

 Botanikere Isert , Haas lund - Smith og isa?r Thonning. 



Etatsraad Thonning opboldt sig nassten i 3 Aar i Guinea; ban ikke 

 blot iudsamlede Planter, men bvad der forsommes af saamange Reisende, 

 ban beskrev paa Stedet selv udforligen najsten alle de Planter ban fandt, 

 og bail optegnede Planternes Anvendelse i Oeconomie og Lasgekoust, sarnt 

 de Navne de Iiidfodte give dem. I Kjobenbavns Bombardement bramdte 

 bans Plante - Samling , men ban bavde meddeelt Vahl og Schumacher af 

 sit Forraad. Da andre Sysler medtoge bans Tid, saa overlod ban sine 

 Manuskripter til Professor Schumacher} denne bestemte bvad der endnu 



