XXIX 



Moens Klint med de mange livide Mergellag, der findes Iier i Landet, ■£*- 

 ser sig det Resultat, at de stemine dermed overeens i de fleste Forhold, 

 nndtagen Storrelsen : at de derfor ikkun ere mindre fuldkomne Udviklinger 

 af saintne Art sona Moens Klint. 



Forfattercu drager af de anforte Iagttagelser folgcnde Resultat: 



Stevns Kridt er virkelig Kridt, og liar alle Egenskaber tilfajlles med 

 denne Danning i andre Lande. 



Leerlaget og Ceritkalken i Stevns Klint belragter Iian efter Stenens 

 Natur og Forsteningerne som Argile plastique og Calcaire grossier, Fax- 

 oes Kalk anseer lian ikkun som en local Udvikling af Ceritkalken. 



Moem Kridt og Korallitkalken anseer lian igjen for sammenliorende 

 og betragter Leerlaget paa Stevns, Ceritkalken og Faxoes Kalk, Koral- 

 litkalken og Moens Kridt ikkun som underordnede Lag, der have udviklet 

 sig tildeels i den store Rullesteenssamdanning, og der alle have dannet sig 

 i een og samme Periode; i Begyndelseu af den tertaire Tid. Han skjuler 

 alligevel ikke den store Vanskelighed der hidrorer fra Kridttidens Forste- 

 ninger i denne ny Samdanning, da han ikke troer at man kan betragte 

 disse Forsteninger som Levninger af forstyrrede Kridtbjerge. Men da Ce- 

 ritkalken med sine ejendommelige Forsteninger i Stevnsklint ligger imellem 

 2 Lag der forer Kridtets Forsteninger, nemlig det egentlige Kridt og Ko- 

 rallitkalken , saa bliver denne Vanskelighed ikke oplost ved at antage 

 Moens mergelagtige Kridt og Korallitkalken for analog med det egentlige Kridt, 

 men den bliver blot flyttet til et andet Punkt. Ikkun sammenlignende Iagt- 

 tagelser i andre Lande ville kaste Lys paa dette forvirrede Forhold. 

 Landphysicus Thorslensen i Island , som af Selskab'et har erholdt 

 meteorologiske Instrumenter til Afbenyttelse , har allerede i Here Aar til— 

 sendt samme de Veir - Iagttagelser , som han dermed har anstillet. Efter 

 at Selskabet havde tilstillet Prof. Schouw disse Iagttagelser for deraf at 

 uddrage de vigtigste Folgeslutninger , har han forelasst en Beretning des- 

 angaaende. Hvad for det forste Barometer - Iagttagelserne angaaer, da 

 give disse en hoist vigtig og uventet Folgeslutning , hvorpaa Thorsten- 

 sen allerede i sine Breve havde gjort oimiasrksom. Uddrages nemlig et 

 Middeltal af de Barometer -Iagttagelser som Thorstensen har anstillet paa 

 Na3S ved Reikiavig fra 1 Marts 1822 til 1 Marts 1825, een Gang om Da- 

 gen (i de to sidste Aar Kl. 8-9 f- M. i det forste Kl. 10 - 1) saa erholdes 

 27" — 9"',15 P. M. ved 0° R. Ved at sammenligne to Barometere, hat 



