XXVII 



get nsermcr sig til det egentlige Kridt , er det forste Led af Kridtdannin- 

 gen her i Norden ; dens Strygningslinie JV. JV. V. og S. S. O. gjelder og- 

 saa for endeel af de folgende Udviklinger. De Kalkbrudstykker, der fore- 

 komme omkring Fursoen, og der i storste Mamgde ligge i Fortsasttelsen af 

 Saltholms Strygningslinie , hore ogsaa til denne Kalksteen, og hentyde en- 

 ten paa faste Lag , der ligge endnu dybere under Brudstykkerne, eller 

 ogsaa betegue det Sted hvor Laget fandtes , forend det gik til Grunde i en 

 seenere Forstyrringsperiode. Det najstfolgende Lag findes paa Stevns Klint; 

 det er virkeligt Kridt, og udgjor det laveste Lag i Klinten. Det indehol- 

 der Lag af knndret, ikke sammenhamgende Flint, og er na?sten horizon- 

 talt schiehtet; dog falder det ganske lidet imod VSV. Den fuldkomneste 

 Regelstemmighed liersker i denne Danning , og en udmasrket Paralellisme 

 imellem dets enkelte Lag. Forf. gjor isasr opma?rksom paa et Flintlag, livil- 

 ket han kalder det store, som man kan forfolge igjennem hele Klinten, og 

 som paa en vis Maade adskiller de rolige Dannelser fra senere uregelstem- 

 mige Udviklinger. De faa Flintlag der enduu forekomme over dette Lag 

 ere boiede, og Kridtets ovre Graendse danner en meget bolgeformig Linie. 

 Paa Kridtet folger et 3-4 Tommer ma?gtigt Leerlag, og derpaa et Kalk- 

 lag, af et Par Fods Tykkelse. Lcerlaget er kulholdig i dets lavere Deel, 

 og forer Forsteninger af en Pecten, af Hajusketamder og utydelige Plan- 

 tcaftryk. Kalkcn er i dens charactcristiske Varieteter baard, klingcnde 

 03 fuld af grdnne Partikler ; men dan gaaer over i Kridt og den derpaa 

 folgende Steenart, Korallitkalken. Dens Forsteninger ere aldeles forskjel- 

 lige fra Kridtets, de ere Cerithier , Trpchus , Nalica , Cyprcea , Area, 

 Mytrius og af Zoophyterne Favositis , TurbinoUa, Paa denne Kalksteen, 

 som Forfatteren kalder Ceritkalt , folger en anden Kalksteen, der bestaaer 

 naesten blot af sondersljdte Koraller, forbundne ved en mergelagtig Masse, 

 Forfatterejis Kprallitkalkstecn j denne indeholder igjen underordnede Flint- 

 lag, men Flinten er bornsteenagtig , og dens Lag ere sammenhaengende. 

 Forsteiiingerne i denne Kalksteen ere de samme som i det egentlige Kridt, 

 og i utallig Masngde tilstede, baade sonderbrudte og hele. Sehiehtnings- 

 forholdene ere aldeles forskjellige fra dem , der vise sig ved Stevns Klints 

 Kridt; de meget talrige Flintlag ere, i hvilkensomhelst Retiring man end- 

 ogsaa seer dem, boiede saaledes at de indeslutte store Elipsoider; men i 

 (ien indsluttede Kalkmasse forekomme nye Flintlag, der da afskjasre bin- 



(4*) 



