XXVI 



dcrved en flygtig Sammensastning , som let opfangedes i et Forlag, der na- 

 turligviis maatte vasre forsynet med et Afleduingsror for det uindsugede 

 Cblor, og den dannede Kulilteluft. Chlorets Forbindelse med Leerjordens 

 brarndbare Grundstof, Chlorleerceret , er flygtigt ved en Varme, der ikke 

 meget overgaaer det kogende Vandsj det er lidt gulagtigt,' maaskee dog af 

 vedhamgende Kulstof; det er blodt, antager dog Krystalform; det indsu- 

 ger begjcerligt Vand , og oploser sig med stor Lethed deri , og med Ud- 

 vikling af Varme. Opvarmet burtigt meb Kaliamalgam, lider det en Ad- 

 skillelse, livorved Cblorkaliasr og Lecrasramalgam dannes. Dette Amalgam 

 adskiller sig med en stor Hurtigbed i Beroring med Luften, og giver ved 

 Destination, uden Beroring med Luften, en Metalklump, som i Farve og 

 Glands noget nasrmer sig Tinnet. I ovrigt bar Forf. baade i det erholdte 

 Amalgam og Leermetal fundet mjerkva^rdige Forbold, der ikke tillade bam 

 at ansee Forsogene som sluttede; men med Sandsynligbed love vigtigt Ud- 

 bytte. Efter den ber beskrevne Fremgangsmaade kan man ogsaa erbolde 

 Cblorkieselasr. Det er meget flygtigere end Cblorleeragret. Man kan der- 

 for let ved eet Arbeide erbolde baade Cblorleerasr og Cbloi'kieselasr, naar 

 man nemlig leder Cblor over en glodende Blanding af Kulstov og Porcel- 

 lainleer. Kieselen i denne Jord danner med Cbloret en saa flygtig Materie, 

 at den maa opfanges i ct ved kunstig Kulde kjolet Forlag. Clilorkieselan-et 

 er draabeflydende, farvelost, og bar efter Forsog, som Cand. Pharm. & 

 Pbil. Koster bar foretaget, en Va?gtfylde = l,5gang Vandets, og sit Ko- 

 gepunkt ved 50° efter Hundredeels Tbermometeret. Dets Flygtigbed sy- 

 nes at bindre dets Adskillelse ved Kaliamalgam; men naar den lykkes, tor 

 man ogsaa baabe at see Kieselens bramdbare Grundstof, der allerede af 

 Berzelius er fremstillet som et Pulver, tilveiebragt i sammenbamgende, maa- 

 skee endog metalglindsende Skikkelse. 



Dr. G. Forchhammer bar i sin Afbandling ora de geognostiske For- 

 bold paa endeel af Sjelland og Naboeoerne, som er trykt i Selskabets 

 naturvid. og matbem. Afbandling 2den Deel beviist, at vort Kridt ikke 

 alt borer til een og selvsamme Dauning, men at man, stottet paa Leirings- 

 forboldenc, skjelner imellem 2 meget bestemte Kridtdanninger , bvoraf ban 

 anseer den ene for eens med Kridtdanningen i England og Frankrige; den 

 anden for et Led i en senere Dannelsesraekke , og sandsylligviis analog med 

 de franske Geognosters Argile plastique og Calcaire grossier. Saltbolm 

 og Limbamns Kalksteen, der ved sine oryctognostiske Forbold allerede me- 



