XXV 



beboldt sin Gyldigbed. Ved hoiere Tryk leed Sperklappen saa meget un- 

 der Ladningen, at Forsogenes Udfald ingen Stadighed liavde. For at op- 

 dage Gramdsen for den Mariottiske Lovs Gyldiglied , anvendtes de Luft- 

 arter, som ved et maadeligt Tryk bringes til Draabeflydenlied. Da den 

 Mariottiske Lovs Gyldiglied for den atmosphjeriske Luft, selv under meget 

 betydelige Tryk, allerede var beviist, kunde man nu anvende denne til 

 Sammenligning. Man brugte liertil tvende inddeelte Ror, det ene fyldt 

 med tor atmospliasrisk Luft, det andet med tor Svovelsyrling , begge spaer- 

 rede med Qviksolv. Rorene sattes i en Cylinder, livis Bund var fyldt 

 med Qviksolv, Restcn med Vand, og som foroven var forsynet med en 

 Indretning hvorved man efter Vilkaar kunde udove et mere eller mindre 

 stort Tryk paa Vandet. Det forstaaer sig at Vandets Tryk igjennem Qvik- 

 solvet meddeelte sig til Luftmasserne i de inddeelte Ror; og nu saae man 

 begge Luftarternes Fortastning folge hinanden indtil Svovelsyrlingen be- 

 gyndte at gaae over i Draabetilstand. Samme Forsog gjentoges med lige 

 Udfald med Kulqvaslstoffet (Cyanogenen). Man seer da at Luftaiterne, lige 

 indtil de naae Draabepunktet , fortasttes i Forliold til de trykkende Krasf- 

 ier. Om Vandet vide vi, efter Forfatterens tidligere Forsog, at dets Sam- 

 mentrykning folger samme Lov; og vi bave Grund til at formode at alle 

 draabeflydende Materier ligeledes folge den. I saa Fald maatte man da an- 

 tage, at ogsaa de ved Luftarternes Sammentrykning frembragte Vasdsker 

 rette sig derefter. Saa vidt vore Kundskaber gaae, adlyde eudeligen og- 

 saa de faste Legemer denne Sammeiitrykningslov. Det skulde altsaa blot 

 vsere ved Overgangene fra een af disse Tilstande til en anden, at et Spring 

 fandt Sted, og Loven ikke gjeldte. Tilkommende Undersogelser ville af- 

 gjore om denne Lov er ligesaa ubegrendset anvendelig paa de draabefly- 

 dende og faste, som paa de luftformige Legemer. 



Som bekjendt er det lykket Cbemien , isasr i de nyeste Tider , at 

 frembringe Forbindelser af Chloret og de fleste bramdbare Stoffer. Blandt 

 de faa Clilorforbindelser, som endnu stode tilbage var Leeraarets (Leerme- 

 tallets). Af de sasdvanlige Fremgangsmaader , bvorved Chlorforbindelser 

 tilveiebringes , var ber intet at vente. En ny maatte foroges. Over en 

 Blanding af reen Leerjord, som holdtes glddende i et Porcellainror , lede- 

 des tort Cblor. I det Leer j or den lierved fik Leiligbed til at skille sig ved 

 sin lit, forbandt sig dens bramdbare Bestanddeel med Chloret, og dannede 



(4) 



