XXIV 



turs letadskillelige Sammensaitningcr, isasr de Iivori Kulstof, lit og Brint 

 ere forencde rued Qva?lstoiFet, f. Ex. i Urinstoffet. Den omstamdclige Be- 

 skrivelse af Forsogene, vil findes i lians Afhandling, der allerede er trykt 

 i det andet Bind af Selskabets Skrifter. 



Den med Mariottes Navn betegnede Lov for Luftens Sammentryk- 

 iiing, at dens Bumfaug aftager og dens Spa?ndkraft stiger , i sanime Grad 

 som de trykkcnde Krasfter voxe, var liidindtil ikknn beviist for smaa Sam- 

 m entry kninger. De Forsog adskillige Physikere, som Sulzer , Robinson o. 

 £.. havde gjort med betydelige Sammentrykninger, havde givet ganske an- 

 dre Forhold, saa at man kunde fristes til at troe, at den Mariottiske Lov 

 ikke var stramgt men kun tilnajrmelscsviis rigtig ; og det kun endda for 

 smaa Sammcntrykniiigcr. Prof. Orsied, Bidder af Dannebrogen og Danne- 

 brogsmand , bar i Selskab med Capitain v. Snensson af Artilleriecorpset 

 ioretaget en naorrnere Undersogelse af denne Sag. Det lykkcdes dem, i et 

 Redskab af en nye Indretning gradvis at sammentrykke Luften, formcdelst 

 eh Qviksolvsoile, der efterbaanden bragdes til en Iloide af omtrent 19 Fod. 

 I enbvcr af de berved iagttagne Sammentrykniugsgrader fandt de, at Bum- 

 iaget fbrholdt sig som de sammentrykkende Krasfter. I intet af disse For- 

 sog fandt de saadanne betydelige Afvigelser fra den Mariottiske Lov, som 

 deres Forgjengere; men tvertimod blot bine smaa Afvigelser, der ere uad- 

 skillelige fra Forsogets Natur. Uagtet saa omfattende Forsog allerede syn- 

 tes at give den Mariottiske Lov den Fasthed, der fordrcdes, saa gik de 

 dog viderej de brugte bertil Kolber af Vindbosser, bvori de meget stasrkt 

 fortasttede Luften ved en Ladningsmaskine. Kolberne vare foi'st udmaalte 

 ved Vand, bvis Mamgde man dog ikke bestemte ved Maal, men ved Va?g- 

 ten. L,igeledes bestemte man ved Vsegten Mamgden af den indpompede 

 Luft. Hans Majestcet Kongen, bvis oplyste Kiasrlighed for Videnskaberne 

 altid opmuntrer og understotter deres Dyrkere, havde den Naade dertil at 

 bevillige Brugen af sine egne Vindbossekolber og Ladningsmaskine, saavel- 

 som Laanet af en stor og fun Vaegtskaal fra Fredriksvank. Det lykkedes, 

 i de dermed ud forte Forsog, at bringe Luften til en 110 Gange storre 

 Tabbed end den onigivende Lufts. Ved denne Leiligbed var der over 10i 

 Grammer Luft deri, hvilket omtrent udgior £ Pund Dansk Va3gt. Ved 

 de forskjellige Fortaatningsgrader provede de den til Spcrklappens (Vcnti- 

 Jets) Aabning nodvendige Vajgt, og fandt at -ogsaa her den Mariotliske Lor, 

 i det mindste indtil CO Gange saa stor Taethed , som den omgivende Lufts, 



