tager den storste Mamgde af arterielt Blod, og dct tilfort lige fra Hjertet ; 

 hos Pattedyrene derimod, hvor Leveren modtager en i Forhold til dons 

 Masse ringe Ma?ngde af arterielt Blod , skeer denne Rensniug ved Nyrerne, 

 som her modtage langt mere deraf. — Da Bloddyrene intet lymphatisk Sy- 

 stem have, give disse Forsog et nyt Bevis for • Venerues Indsugniugsevne. 



Professor ScJiouw , som ved sine Reiser i Italien har forberedet et 

 Vasrk over dette masrkvasrdige Lands Klima og Vegetation, liar i Aar fore- 

 lagt Selskabet et Brndstykke af dette Arbeide, i en Udsigt over Regnfor- 

 lioldene i Italien. 



Mcdens Veirforholdene inden for Vendekredsene frcmbyde en Re- 

 gelstemmiglied der strax falder i Oinene , synes de derimod udenfor sammc 

 at vasre rcgellose, og frcmstilles ogsaa som saadanne af de fleste Forfattere. 

 Men jo stox're Antallet af videnskabelige Iagttagelser vorder, jo mere man 

 hetragter de forskjelligo Veirforliold i Sammenhamg, og bringer dem i For- 

 bindelse med de ovrige pbysisk - geographiske Forhold ; — jo mere vil der 

 ogsaa forsvinde af denne Regelloshed. — Forfatterens Udsigt over Italicns 

 Regnforbold giver et nyt Beviis herpaa. Samler man de Resultater , som 

 et meget betydeligt Antal af deels trykte deels utrykte Iagttagelser give, 

 saa finder man at Regnens Maengde paa den nederste s} r dlige Skrasnt af Al- 

 perne, samt ved deres Fod i den lombardisk - venetianske Slette., efter et 

 Middeltal er 54 - 55 Pariser Tommer og at den paa enkelte Steder stiger 

 til 80 - 90 Tom. — at den derimod i Midten af denne store Slette efter et 

 Middeltal cr 36-37 T. og paa intet Sted overgaaer 45 T. — og at den i 

 den sydligste Deel af Sletten ved Apeninernes nordlige Fod efter et Mid- 

 deltal kun belober sig til 27-28 T. og intetsteds overgaaer 32 T. I den 

 ostlige Deel af denne Slette er Regnniamgden storre end i den vestlige; 

 saaledes giver et Middelforhold af Steder ved Alpernes Fod osten for Lago 

 di Garda 58-59 T. , af Steder vesten for denne Soe 39-40 T. Ved den 

 sydlige Fod af Apeninerne , bvor denne Bjergmasse har en ostlig Retuing^ 

 altsaa paa den genuesiske Kyst, er Regnmamgden betydeligere end paa den 

 modsatte nordlige Side, nemlig efter et Middeltal 42-43 T. 



Aarsagerne til denne Fordeling synes at va?re folgende : De Vindc 

 som i Europa medfore Regn ere de vestligc og sydlige, bine fordi de med- 

 fore Dunstcr fra Havet, disse fordi dc komme fra varmere Egue til kol- 

 dere, hvorved der foraarsages en Fortastniiig af Dunsterne; Sydvestvinden, 

 hvor begge Aarsager forene sig, er ogsaa den som bringer nicest Regn. — 



