XVIII 



at Oiet maatte lide en Forandring i sin Form, hvilket strider mod Iagtta- 

 gelserne. Den nye Undersogelse derimod viser, at Lindsens Forbindelse 

 med Straalelegemet skeer ved mangfoldige fine men stasrke Fibrer, mellem 

 hvis Aabninger Va?dsken kan finde Indgang til en Kanal, som omgiver Kry- 

 stallindsen, og som er bekjendt under Navn af Petits Canal. Denne liar 

 bidindtil vasret meget ufuldkomment kjendt, og dens Forretning derfor ikke 

 ladet sig udgranske. Den dannes af en Membran , som fra Krystallindsens 

 Bagside gaaer hen over den forreste Rand af Glasva?dsken , til Straalelege- 

 met , beklaxler det , og ved dets Fortsasttelser forvandler sig til tvende Ra- 

 der af Fibrer eller Stramge, der gaae lien til Krystallindsen. I Hulheden 

 af Kanalen findes endnu en Rad af skraalobende Strasnge, der forene Straa- 

 lelegemet med Kanalens Hinde. Imellem de forstnasvnte Strasnge findes 

 mangfoldige Aabninger, livorved Vandvasdsken faaer Adgang til denne Kanal. 

 Nu begriber man hvorledes Krystallindsen kan forandre sit Sted 

 efter Synsgjenstandens Afstand. Er Gjenstanden nasr, saa sammentraskkes 

 Iris og sandsynligviis Straalelegemet, og Krystallindsen rykker frem; hvor- 

 imod en Deel af Vandvajsken gaaer ind i Kanalen, der saaledes danner et 

 Afledningsrum {Diverticulum) for Vasdsken. Ved Synet af fjerne Gjenstande 

 skeer alt det Modsatte. Den sammenlignende Anatomie foier liertil nye 

 Bestyrkelse. Hos de Dyr der have et skarpt Syn, f. Ex. Hunden, Katten, 

 Saslhunden, er denne Indretning udmajrket kjendelig. Hos Rovfuglene, hvis 

 skarpe Syn er saa bekjendt , findes ikke blot det her beskrevne Aflednings- 

 rum , for det bagerste Oiekammer, men Ogsaa et af lignende Beskaffenhed 

 for det forreste. Dette Afledningsrum ligger mellem Straalelegemets ydre 

 Flade og den Oiet omgivende uigjennemsigtige Hornhinde (Sclerotica). Dets 

 Fibrer gaae fra Regnbuehindens ydre Rand hen til Hornhindens Rand. 

 Dette Afledningsrum er det samme, som hos Pattedyrene forer Navn af 

 Fontanels Kanal; kun er den hos Rovfuglene langt mere udviklet. Hos 

 Sadhuudcn er den ogsaa temmelig uddannet. Ved Hjelp af disse Aflednings- 

 rum er det ogsaa at Oiet indtil en vis Grad kan taale Tryk og Stod, uden 

 at Oienasttet derved lidcr. Prof. Jacobson, sastter sin Opdagelse i For- 

 bindelse med en af ham allerede for lamge siden *) fremsat Undersogelse 

 over Sandserne, hvori han har viist at Sandscredskaberne maa deles i tvende 



*) Nouveau Bulletin de la socie'te philomatiqve a Paris. Sept. 1813. — Blainville 

 principes d'anatoinie compave'e T. I. p. 41-44. 



