for Gildet eller Selskabet , og Hirdmamdene eller Vitherlagsmamdene som 

 Gildesbrodre. Et lignende Forliold fandt Sted paa Bispernes og Landcts 

 Ypperstes Gaarde, livor derfor ogsaa Vitherlagsretten brugdes under Val- 

 deraarerne. Men efter Ridderlivets fuldere Uddannelse og Krigsva?senets 

 Forandring, befandtes hiin Lov utilstrakkelig ; der dannede sig da efter- 

 liaanden en Samling af Vedtajgter, som forst under Erik af Pommem 

 1403 erlioldt Sanction, ved deunes Gaardsret. At samme ikke er af svensk 

 Herkomst syncs Kofod Alienor tilstraekkeligen at have godtgiort. Efter 

 denne Lovs Indgang, skulde den gjelde paa Kongens Gaarde, og dcrnsest 

 paa Bispernes, Rigsraaderues og Kongens Hovedsmamds Gaarde. Samme 

 Ret tiltog ogsaa Adelen sig , bvilket dog forst hiemledes ved Kong Frede- 

 rik den andens Gaardsret 1562, der er gruudet paa Kong Eriks. Denne 

 Classe af Retsnormer bor derfor, med Hensyn paa Oprindelsen ligeledes 

 benfores til Foreningslove. 



Foruden alt dette gaves der i Danmark en stor Deel andre Forc- 

 uiuger oprettede af cnkelte Corporationer og enkelte Stasnder enten i bele 

 Riget , i en enkelt Provinds eller i et vist Distrikt. Saadanne Forenin- 

 ger, der endog ofte fastsatte betydelige Straffe for deres Buds Tilsidesast- 

 telse, forbandt vel nasrmest dem der iudgik dem, men bavde dog ikke 

 sieldent en vis Virkning med Hensyn paa andre, bvorfor de ogsaa under- 

 tiden formeligt auctoriseredes af vore Konger; saaledcs erlioldt alio skaan- 

 ske Kiobstasder af Kong Hans Ret til , ved Deputerede at bolde aarlige 

 Moder, for at raadslaae om fajlleds Vel. Men Regjeringens Tilladelse 

 agtedes dog ikke aldeles fornoden til lignende Sammcnkomster og Fore- 

 ninger. Som Exempel lierpaa tiener de saakaldte Laalands Vilkaar, op- 

 rettede Aar 1446 af Biskop Heneke i Fyen og Adelen i Laaland, sigtende 

 til at styrke Retten i Gieldssager, at forebygge Misbrug af Jagten, og at 

 regalere Adskilligt Landvaesen og Bonder vedkommende. Uagtet de deri 

 fastsatte baarde Straffe for Overtraxlelse, vides dog ikke Regieringens Stad- 

 fa?stelse derpaa enten at vajre forlangt eller given. Ikke desto mindre ere 

 disse Vedtaagter Kilden til adskillige Bestemmelser i Kong Christian den 

 tredies Koldingbusiske Reces, der atter ere optagne i vor danske Lovbog. 



Retternes Domme, isa?r Landstingenes , senere tillige Herredagenes, 

 bave ligeledes indtil Enevoldens Indforelse va?ret en Hovedkilde til Rets- 

 forskrifter bos os. Derfor finder man marrkelige Domme omlryggeligt an- 

 forte i Biskop Knuds Glosser , og adskillige af Thor Degns Artikler grunde 



