XLII 



tioner til nye Form, der med Hensyn til dens Evaluation kunde have sasr- 

 cgne Fortrin. Det synes derfor ikke uvigtigt, at undersoge den Classe af 

 DilForentialligninger, som, ved at henfores til endclige Differentsligninger af 

 anden Orden , kunne integreres ved Kjasdebrok. Denne Undersogelse, 

 hvori tillige gjores opmaerksom paa nogle Integrationer, der paa ssedvanlig 

 Maade kunne henfores til de saakaldte Qvadraturer og som ad denne Vei 

 udtrykkes under en meget simpel Form, har Professor v, Schmidten frem- 

 lagt for Selskabet, 



Ved den af Professor Bessel udforte Beregning over Solaarets rette 

 Lcengde skeer nogle Forandringer i de Regler, man har givet, for at an- 

 vende samme i Kalendarograp7iien. Professor Ursin har herover forelagt 

 Selskabet nogle Betragtninger. Som bekjendt anvende vi det tropiske Sol- 

 aar, som Bessel har fundet for et Aar, der ligger imellem 1800 -\- t og 

 1800 -j- t -j- 1, at vasre 



365,242220013 — t . 0,00000006886 

 = 365 Dage 5 h 48' 47",8091 — t 0",00593 



Aaret aftager saaledes noget aarligen, eller bliver efter 100 Aars 

 Forlob omtrent 0",6 kortere. Saaledes have.vi dets Lamgde bestemt for 

 folgende Perioder. 



Aar efter Chr Fodsel til ..... 5*48* 5S" ,5 

 500 ••.•••*••>• 55,5 



- 1000 ...••**.»•. 52,5 



- 1500 , . . 49,6 



- 2000 . . ♦ . 4 " . * * . . . 46,6 



La?gges den sidste til Grund for Kalenderaaret, bor man, som be- 

 kjendt, forvandle Broken af Dage til en Kjasdebrok og saaledes erholde 

 Partialbroker , der atter ville lede til en passende Intercalation eller Valg 

 af Skudaar i en vis Pcriode. Disse ere f undue af Kjeedebro'ken, som For- 

 fatteren siden har meddeelt i sin Astronomie, 



17 8 .3 1 70 IOI 5423 



~4> 29) "ST' 128" > "2W§» '4I7» 223 9 0* 



Partialbrokerne ere, ligesom Kjsedebroken, hvoraf de ere dannede, 

 noget forskjellige fra dem, andre Astronomer, som have antaget en noget 

 anden Lamgde for Solaaret, have angivet. Ma3rkelig er Broken |§f , der 

 ef saa simpel, at den vel kunde anvendes i Kalenderen og giver en saa 

 stor Noiagtighed, at vi ikke feile 1 Dag i 9 000 000 Aar. 



