XLVIII 



til 3 Gran tungere. Et Par Unger, som fra deres Fodsel af, i September 

 Maaned, ingen Nanring fik; lod ban bybernere til mod Enden af April. 

 Han fandt dem, da de vare vakte af deres Dvale, ligesaa muntre som i 

 Efteraaret; af deres Vasgt havde de dog tabt 3-4 Gran. Er det maaskee 

 en almeen Naturlov, at Snogeungen ingen Fodemidler tager til sig, fdrend 

 efter sin forste Vinterdvale? 



Hvorledes Snogen f anger og nedsvaslger sin Naaring, var lamge et 

 pbysiol6gisk Problem, og lader sig ikke oplose ved Iagttagelser paa Snoge- 

 unger. Hoist bero'mte Masnd have meent, at N'edsynkningen skete ved 

 Aspiration. Forf. ivrer mod denne Mening, og beskriver Functionen som 

 en mecbanisk Indbaling ved Dyrets Underkjasve, bvis Sidestykker kunne, 

 hvert for sig , bevasges frem og tilbage — alt efter Duges. 



Snogens Aandedrast undersogte Forf. paa Snogeunger, som ban lod 

 svomme i Vand. Resultatet af hans bidborende Forsog var, at alle ny- 

 fodte Snoge drukne, endog i ferskt Vand af Middeltemperatur, saafremt 

 der ikke i Vandet findes et fast Legeme til Stotte for deres Ribbeen. I 

 salt Vand og i Vand af en forboiet Temperatur drukne de bastigst. 



Mellem 30 August og 6 September druknede Unger, som ban lod 



svomme frit i ferskt Vand af -f~ 9° R. efter 72 Timer. 



Unger, som ban lod svomme i salt Vand , 12 — 



— Loldt ved et Metalgitter under Vandfladen af ferskt 



Vand af -j- 9° R 75 Minuter 



— paa samme Maade boldt under salt Vand 20 — 



— sat frit i ferskt Vand af -f- 30° R. 60 — 



— boldt under 10 — 



— boldt under salt Vand af 3 — 



Pbaenomenerne , som viste sig under disse Druknings- Forsog, beskriver 

 Forfatteren omstamdeligen , og sammenbolder dem derefter med det sseregne 

 i Organisationen af Aandedraattets Hedskaber bos Snogen, meest efter Blu- 

 menbach og Elliotson. Af den bele Undersogelse udleder ban, at Snogens 

 Aandedrajt bor betragtes under 4 forskjellige Modificationer : 



a) som en umasrkelig bolgende Revasgelse af den indaandede Luft mel- 

 lem Dyrets spongieuse (netformige) og blasreformige Lunge; 



b) som en kraftigere samtidig Sammentrajkning af begge Lungestykker, 

 ved hvilken Luften udstodes (udaandes) gjennem dets lange Luft- 

 ror; 



