XLVI 



Slags Lys gav det Lele prismatiske Farvebilled, men xiden alle enten lyse 

 eller morkc Stribcr; saa at det lieri viscr sig forskiclligt fra alio aiulro 

 Lysarter dcr liidiadtil have va>ret undersogte. Han nndersogte tillige 

 dette Lys i Henseendc til Polarisation, men fandt det aldeles upolariseret. 



Man foler nu, mere end nogensinde for, Nodvcndigheden af at 

 undersoge Jordens indvortes Bygning, i etlrvcrt os tilgamgeligt Land. Vel 

 kan man allerede, under gunstige Forliold, i ct cnkelt Lands Bygning 

 lasso et stort Brudstykke af vor Klodes Udviklingshistorie, men Tingens 

 Natur lairer, og Videnskabens Historie stiller os det klart for Oinc, at 

 man kommer til den meest begramdsede Ensidighech, naar man paa en saa- 

 dan Grundvold forsoger at bygge en Videnskab. Vi maa d erf or med Tak-» 

 nemmeliglied modtage de Bidrag Videnskabens ivrigc Dyrkere, paa besvan*- 

 lige Beiser , kente til dens videre Uddannelse. I det de sammenliolde de 

 Love , man af andre Steders Forhold bar troet at udfinde , med nye Gien- 

 stande, maa de snart bekragfte tvivlsomme Sandheder, snart berigtige over- 

 ilede Formodninger, snart opdage os ubekiendte Naturlove ; men altid maae 

 de befordre Videnskabens Frcmskridt til dens hoie Maal. 



I afvigte Aar bar Selskabet af Doctor Forchhammer erboldt en Be- 

 retning, bvori ban gjor Bcde for en Deel af de geognostiske Iagttagelscr 

 og Undersogelscr ban i Sommeren 1 821 udforte paa Fa?roernc.. Alle 

 Biergartcr , der findes paa denne Oegruppe , bore til Trapfamilien , med 

 Undtagelse af enkelte under ordnede Kullag. Han gior Forskiel mellem to 

 i dercs Udvikling, og sandsynligviis i dercs Oprindelse gandske forskiellige 

 Danninger; den ene kalder ban den regclrettc Trap, den anden den nre- 

 gelrette. Den forste , der udgidr Hovedmasscn af alio Oer, er scbicbtet 

 i meer eller mindre maagtige Lag. Den bestaaer af 2 Led; Hovedleddet 

 cr en Dolerit, en Bj erg art, sammensat af Fcldtspatb og Augit, henhorende 

 til det man for kaldte Gronstccn. Den almindelige Feldtspath cr scedvan- 

 ligcn i denne Dolerit megct tydoligt udviklet, Angiten derimod ikkun paa 

 enkelte Steder. Farve og Haarbcd ere megct forskiellige, og dercs Foran- 

 dringer syncs isasr afhajngige af to Aarsager, ncmlig Jcrncts Iltningstil- 

 -stand og Massens Sammcnhamg. Do gronnc, brime og rode Farveafam- 

 dringcr bestemmes ved Jornets tvende liter og dercs Forening. Ilvor 

 Samnienhacingcii er mindre, der findes de' lysere Afamdringer , og tillige 

 bar Stencn dcr for det meste Mandclsteenstractur. Doleritlagct er saxl- 



