XLV 



moder man en den therm oelektriske Virkning eiendommelig Vanskeliglied. 

 Dcnne Virkning ledes nemlig endnu meget mindre let end den galvaniske ; 

 Metallerne lede dem ncppe bedre end Marmor leder Gnidningsclectricite- 

 ten. Ved livert nyt Lced foroger man natnrligviis Kiajdens Lamgde, og 

 derved Modstanden mod Ledningen: forkorter man derimod jLedenc, saa 

 setter Varmen, som just skal vasre ulige i de afvexlende Punkter, sig 

 alt for liastigt i Ligeva?gt. Forf. liar udtamkt en Indretning der hrcver 

 doime Vanskeliglied. Han gior Ledene meget korte, men sastter de Dele, 

 som skulle vaere enten varme eller kolde i Forbindelse med en Strom af 

 varmt eller koldt Vaud, som vedligeliolder den fordrede Ulighed. For 

 at opnaae dette lader Iian livert Led bestaae af en Daase, hvis ene Halv- 

 deel er Antimon, den anden Vismuth. Giennem liver anden af disse la- 

 der ban sti'onime varmt Vand, giennem de ovrige koldt. Man kan saale^ 

 des liave en sammensat tliermoelectri.sk Kiede af 8 Led , der ikke bar 

 stfirrc Lamgde end den man ofte liar givet de enkelte. Med Here Led 

 liar Forf. endnu ikke forsogt dcnne nye Indretning, men Selskabet lader 

 forfserdige en lignende. paa 50 Led, som nu snart kan ventes fan-dig til 

 Provelse. Forf. troer at man er berettigct til at vente store magnetiske 

 Virkninger af en Indretning som dennc, naar man ikkun giver [den 

 Leed nok. 



Samme bar meddeelt Selskabet nogle Bemasrkninger over Nordlysets 

 Tbeorie, bvorved ban is.cr giordc opmasrksom paa, at den lysende Bue 

 af de store NordLys netop bar samme Reining som en electrisk Udladuing 

 maatte bave , der skulde staae i samme Fox-bold til Magnetismen. Idvrigt 

 boldt ban ikke for at vi endnu bave alle de nodvendige Kundskaber, for 

 at danne en fuldstamdig Tbeorie af INordlyset. 



Sarnme bar ligeledes forelagt Selskabet Beretning om nogle Forsog 

 over Lyset. Fraucnhofer bavde soin bekiendt , opdaget visse morke Stri- 

 ber i dct prismatiske Farvebilled af Solen, og viist at de paa en vassent- 

 lig Maade bamge sammen med Sollyscts BeskaiTenbed , i det at det prisma- 

 tiskc Farvebilled af forskielKge Stierner tildeels viste ganske andre Striber, 

 bvorfra atter de der danne sig ved Prismets Virkning paa de ved Kunsten 

 fremkaldte Lysarter ere fox-skiellige. Ogsaa den electriske Gnist viste ber- 

 ved cgne lysc og morke Striber. Forf. troede at det vilde vasre lasrcrigt, 

 at undersoge det ved galvanisk Glodning frembragte Lys . som ban i Tbeo- 

 rieu om Lyset tiibegger stor Betydning. Dct viste sig berved, at dette 



