XLIV 



paa det nordlige Europas Sletter. Blandt dyrlccde Tracer og Planter om- 

 tales ogsaa de fleste som endnu dyrkcs der. Blandt andet fortiener at be- 

 masrkes , at Strabo siger om Gallia narbonensis (den Franske Kyst Ved 

 Middelhavet) at den freinbringer samine Frugter som Italien, men at man, 

 naar man gaaer lamgere mod Nord, til Cevennerne, ikke mere trasffer 

 Olietraset. Men paa samme St»d sastter endnu Decajidolle t i sit plante- 

 geograpliiske Kort, Olietraaets nordlige Gramdse. 



De Bemasrkninger , som Rutilius fremsastter, om hvor man kan 

 dyrke Arbor Cilri (Citrontraeet eller ct andet Trase af Orangefamilien) 

 passer ogsaa ganske til Nutiden. De Gamles Angivelser om de rette Tids- 

 punkter for Hoe-, Korn- og Viinhosten stemme temmeligen vel med de 

 nuvserende. 



Adskillige Forfattere have paastaaet at Vinteren i Oldtiden var 

 meget strasngere; men de hente ikke Beviserne herfor fra Naturgranskere 

 og Historieskrivere , men fra Digterne , som med deres eiendommelige Fri- 

 lled ofte male med forstaerkende Farver, ligesom man ci heller liar giort 

 Forskiel paa det sieldne og det sasdvaidige. 



Men det er isa,r om Landene ved det sortc og Azovske Hav om 

 livilke det paastaaes at de vare uden al Sammenligning koldere end nn. 

 Blandt Historikerne anfores vel Jierodot , som bcretter at Kulden i Sky- 

 tliien er utaalelig, at der er 8 Maaneder Vinter, og at Bosporus Cime- 

 rius fryser til 3 men man glemme ikke, at den, der er vandt til en mil- 

 dere Himmel, sasdvauligt giver stanke Beskrivelser over Kulden. Vinteren 

 er iovrigt ogsaa i vor Tid stierkere der, end man efter Beliggenheden 

 pleier at vente. Det nasvnte Sund tilfryser ogsaa i vore Dage, selv i 

 middelmaadigt stramge Vintere; endnu nyligen i Vinteren 1822-23- Be- 

 tamker man nu dcrlios , at Theophrast anfdrer, at Figcntrajet og Granat- 

 tebletrrcet voxer ved dette Sund, og ved Propontis Laurbasr og Myrter 

 saa kan CHmatet neppe liave vajret vasscntligcn stramgere end i vore Dage; 

 og det kan vel ikke sajttes synderligt i Tvivl derved, at den land%gti<*e 

 Ovids Klagesange fremstille disse Egne saa afskraekkende. 



Professor og Bidder Orsted liar foreviist Sclskabet en aye Art af 

 sammensat thermoeleetrisk Ki;ede. Naar man vil forene fterc thermoelec- 

 triske Leed til en sammensat Kiicde, ligesom man kan forene Here hydro- 

 cleetriske (galvaniske) Leed til en sammensat Galvanisk eller Voltaisk, saa 



