xxyin 



Derimod afviger Regn- (og Snce) Dagencs Antal kun lidet i Aarets fof- 

 skiellige Maaneder. Nogcn vcdvarende Forandring i Hcnseende til Regnen 

 og de ovrigc Fugtigheds - Meteorer opdages ikke ved at sammenligne addrc 

 og nycre Iagttagclser. Hvad Vinden angaaer, saa bar den i Danmark en 

 storre Ilaiig til at folge Paralelleirklernes , end Bredecirklernes Retiring, 

 saa at O. og V. ere liyppigere end N. og S.; dernajst have de vostlige 

 Vinde (V. NV. SV.) en betydelig Ovcrvscgt over de ostlige (O. NO. SO.); 

 men denne Overvajgt er megct storre oin Sonuneren end om Vinteren; og 

 for saavidt den vestlige Vind ikke er lige Vest, bar den om Vinteren en 

 storre Hang til at blive SV., om Sommeren derimod til at olive NV. ' Disse 

 Forhold linde ikke blot Sted i Danmark , men som det synes overalt i det 

 hele nordlige Europa, hvor ikke Stedegenhcdcr frembringe Forandring, 

 dog saaledes, at den vestlige Overvajgt aftager fra det atlantiske Havs Xy- 

 ster mod Osten og blivcr paa Kysternc mere SV. end V. Den Maade, 

 bvorpaa Forf. forklarer dettc , ndbreder Lys over en stor Masngde af me- 

 teoriske Forlxold. Det er bekiendt, at indenfor Vendckredsene, isa>r over 

 Havene, en -vedvarcnde ostlig Vind Under Sted; den almindelige og uden 

 Tvivl rigtige Forklaring beraf er , at Luften i det bode Jordbelte opvarmes 

 mere end Luften udenfor Vendckredsene, bvilket giver Anlcdning til at den 

 inden for. disse stiger i Veiret, og giver Plads for koldci'c Luftstromme, 

 der i de lavere Luftegne indtrasnge fra mindre varmc Lande. Disse Strom- 

 ninger blive imidlertid ikke Nord- og Sondcn - Vinde , men NO. og SO., 

 fordi de tilstrommende Lnftmasser bavc en mindre lmrtig Omdreining end 

 den Deel af Jordkloden, bvortil de komme. Men forboldcr dettc sig rig- 

 tigt, saa maae den Luft, som opstigcr fra det bede Jordbelte, efterhaan- 

 den som den afkiolcs, synkc og indtage den Plads bine Luftstromme fra 

 de mindre varme Dele af Jordkloden have forladt. Dctte frembringer i 

 vor Halvklode en Strdmning fra Syd; men da den Luft, som herved til- 

 fores os, kommer til en Deel af Jordkloden, der har en mindre hurtig 

 Omdreining, forvandlcs dens sydlige Retning til en sydvestlig. Fremdelcs 

 om Sonuneren ophedes det curopanskc Fastland, isa^r de store Slettcr i Po- 

 Icu, Rusland og Uugarn mere end det atlantiske Hav; dctte maae i det 

 nordlige Europa bevirke en Luftstrom fra Vest og Nordvest. Der blivcr 

 da i det nordlige Europa om Sommeren en dobbclt Grund til en vestlig 

 Overvajgt, aicmlig den tilbagevendende Passatvind og Fastlandcts Opbed- 

 ning; om Vinteren kun den forste. Saaledes vorder det da klart, hvorfor 



