XXV 



liris cbemiske Vassen er overccnsstcmmendc med de Stoffer man forlien 

 iidohikkendc kaldte brasndte Lcgcmer. Vi have kaldt alle disse med II- 

 tcn overccnstcmincnde Stoffer ildnoerende og sammenstille nu alle Grund- 

 stoiTene i ccn Raskke indcholdendc baade de brasndbare og de ildnasrendo 

 Sfoffei*. Man kan ordnc disse Stoffer sa«iledes at det yderste i den ene 

 Ende af dcrme Raskke er det brasndbareste , det modsatte yderste det meest 

 ildnasrcnde , og lrvorhos Stofferne gienncm hele Raskken ere opstillede 

 eftcr dercs Grader af ildnasrcnde Kraft ellcr Bramdkraft. I denne Raskke 

 vil man da findc, at dc sammc Stoffer, sora i Henseende til de meest ild- 

 nasrcnde forliolde sig som brasndbare, deximod i Henseende til de mere 

 brasndbare kuime forliolde sig som ildnasrende, og denne Tingenes Sam- 

 mcnliasng oplyscs det nu mere og mere at vasre en almindelig Lov. Svov- 

 let er da et Stof, der vol i Vexelvirkning med nogle faa andre, som lit 

 og Cblorin , viser sig som brasndbart, 'men i Vexelvirkning med de fleste 

 andre som ildnasrende. Foreningen af et ildnasrende Stof med et brasndbart 

 giver cnten en Syre, naar det ildnasrende Stof ved Masngde eller Styrke 

 bar Overvasgt i Sammensastningen , eller et JEsk, naar det brasndbare Grund- 

 stof faaer Ovei-vasgten. Ligcsom Svovlet med Brinten danner en Syre, 

 kan det med Kalimctallet og andre lignende danne et ^Esk. Det er nu 

 Forf. Mening, at baade JEskct og Syren i det svovelblaasure Salte have 

 Svovlet til ildnasrende Bcstanddeel, og at det dermed forbundne Brinte- 

 svovlc, bar samme cbemiske Betydning som Krystallisationsvandet i de Salte, 

 bvis iEsk og Syre bave Ilten til ildnasrende Bcstanddeel. Det neutrale 

 Salt, som danncs naar det af Forf. fdrst anmcldte Svovelblaasalt af Animon- 

 assket adskilles ved Kali, forestillcr ban sig da saaledes tilveiebragt , at 

 en Deel af Syrens Svovel forener sig med Kaliets Metal, imedens dettes 

 Ht med en Deel af Svovelblaasyrens Brint danner Vand. Den Sammen- 

 sastning , man cfter den bidindtil gicldende Talebrng skulde kalde Svovel- 

 bJaasnrt Kali, naar den er i Forbindelse med Vand, eller blaaelsvovlet 

 Kaliasr, naar den er i vandfrie Tilstand, blcv da et blaaelsvovlet Svovel- 

 kaliasr. Man vil lettcst forstaae dette naar vi xidtrykke det efter den ny- 

 ere cbemiske Kortskrivning. Betegne vi Blaael (Q -{- 2 K) med Bl, og 

 Kaliarret (Kaliets Metal) med Ka, saa vilde den bidtil fnlgte Forestillings- 

 maadc i de to Tilstande ndtrykkes ved 



Ka I * -f Bl a B 4 S * og ved Ka -f- Bl * S f 



(4) 



