XXIII 



til korteligcn at angive dot almindelige Udbytte, som licrved cr vundct 

 for Vidcnskabcn. Naar Ammona?sket fortasttet i Viinaaud kominer i Vexel-> 

 virkuing med Kulsvovlet , saa bevirke do giensidigen i hinanden en clie- 

 iiii.sk Adskillelse. Medens en Dcel af Ammonaesket forbliver uforandret, 

 adskillcs en anden Dcel deraf, og tilveiebringcr mod Kulsvovlets Bestand- 

 dele to nye Syrer, med livilke det endnu nadskilte Ammonajsk danner 

 Salte. Disse udkrystallisere af Oplosningen. Det som forst udsagtter sig 

 er lotoploscligt i Vaud og vandtrajkkende, mindre letoploseligt i Yihiaand, 

 og atter mindre i ./Ether , med hvilken det nogenlunde kan afvaskes. Naar 

 det er fngtigt adskillcs det ved Luftens Paavirkning. Det cr guult, men 

 antager i Luften en rod Farve. Det giver et rodt Bundfald med Btyil- 

 tet, hvilket flog snart vorder sort, og Kulsvovlc udskilles. I Forfatte- 

 rens forrige Aar bekiendtgiorte Afhandling over Kulsvovlets Forhold til 

 ./Eskene, viiste lian at det kulbrintesvovlede Kali ved Varmen lider en 

 Foraudring, livorcfter det faacr den Egenskab at bundfadde Blyet rodt, 

 og liar flere masrkeligc Egenskaber, livilke lier i dettc Salt gienfindes. 

 Ved en ikkun lidet fortyndet Svovelsyre eller Saltsyre udskillesf af dette 

 Salt en olieagtig Vasdske, der maa ansees som dets Syre , men er saa let 

 forstyrrelig at den ikke kan giemmes. Det andet Salt udkrystalliserer se- 

 nere af samme Oplosning, som gav det forrige Salt. Det er Jigeledes let 

 oploseligt i Vand, mindre i Viinaaud, end mindre i jEtlier, uopltfscligt 

 i Stcenolie. Beliandlet med Svovclsyre eller Saltsyre giver det ligesom d#t 

 forrige Salt en olieagtig letforstyrrelig Va?dske, der maa ansees som dens 

 Syre. Det er nentralt, giver guult. .Bundfald med Kobbcrsalte, ligesom 

 det af Forfattcren opdagede Kulsvovelbriutede Kali, fra bvilket det dog 

 i anden Hcnscende er forskielligt. Det giver sort Bundfald med Oplos- 

 ninger af det rode Jcrnilte. Det lider ved 50° Varme en Adskillelse. Det 

 gule Kobberbundfald adskillcs ved en Kalioplosning , som optager Svovel- 

 blaasyre, og eftcrlader Kobberet i Forbindclse med to Grunddcle Svovel, 

 altsaa Kobbcr- Tvesvovle. Ved passeude Kunstgreb kan man faae Syren 

 af dette Salt til at gaae over til Kaliet. Men saavel Ammonajskets som 

 Kaliets Salt mod denne Syre giver med Viinaanden Oplosningcr, der ved 

 Luftens Paavirkning udsastte Svovelkrystaller, livorefter de oploste Saltes 

 sure Bestanddele befmdes at varre Svovelblaasyre. Naar man blander det 

 med et stort Overskud af dot rode Jerniltes Svovelsalt, giver det livide 

 glindsende Krystaller, hvis Grundbestanddolc ere Kulstof, Ovajlstof, Brint 



