LXXXIII 



Sammentrykningen frembragte Varme, faa bier et Breguetsk 

 Methalthermometer, paa hvillket en Forandring af ^o Grad let 

 vilde have vasret bemaerket, fat i Vandet i Cylinderen, og 

 dette underkaftet den ftserkefte Sammentrykning vi kunde til- 

 veiebringe , uden at det angav Spor af Varmeforandring. 



Overeensflemmelfen niellem difle Forfog og de Can- 

 tojiske er virkelig maerkvaerdig. Den engelfke Phyfiker fik ved 

 64° Farenheit := i5§° (Hundreddeelning) en Sammentrykning 

 af 44 Milliondele for een Atmosphaere, og ved 34 Farenh. ^rr 

 i£ (Hundred.), 4p, Milliondele. Delte ellers uventede Udfald 

 lader fig let lorklare af Varmevirkningernes Uliighed; men man 

 feer at det til ingen af Siderne fjerner fig betydeligt fra den 

 nye Beflemmelfe nemlig 45§ Milliondele. Ved et nyt Exemplar 

 af Inftrumentet liar Forf. endog faaet 44§ Milliondeel der naeften 

 flet ikke afviger fra det Refultat Canton fik ved famine Varmegrad. 



Det nye her befkrevne Inftrument lader fig bruge til 

 mangfoldige andre Underfogelfer over Vaedfk ernes Sammen- 

 trykning, men fom Tiden endnu ikke har tilladt Forf. at anftille. 



Chemien har nu i adfkillige Mennefkealdre, men ifaer i 

 den fenefle, overrafket os ved Opdagelfen af vidtomfattende 

 Naturlove, nye Grundftoffer, og flore Anvendelfer, og det kan 

 ikke vsere andet end, at faadanne ifaer maa tildrage fig Fleer- 

 hedens Opmaarkfomhed ; men ved Siden af difle glimrende Be- 

 rigelfer vinder Chemien paa mange Punkter en ikke mindre 

 viglig eller mindre let erhvervet Udvidelfe, ved Opdagelfen af 

 nye betydningsfulde Forbindelfer mellem bekjendte Grundftof- 

 ier. Saalaenge man ikkun kjender et Stof i en indfkraenket 

 Claffe af Forbindelfer, har Eaeren derom ordentligviis ingen 

 vidtomfattende Indflydelfe paa Videnfkaben ; for faavidt det der- 

 imod lykkes at finde Kunftgreb til at bringe et Stof under de 

 meefl forfkjellige Forbindelfesformer, danner Laeren om dette 

 ene Stof ligefom et Billede af hele Videnfkaben, og kafler 

 faaledes et nyt Lys derover. Endnu er ingen Mennefkealder 

 forloben fiden den Tid da man ikkun kjendte to Iltningsgrader 

 (Oxydationsgrader) hos Svovlet, een Brintningsgrad (Hydrogen 

 nationsgrad) og et lidet Antal af Metallernes Svovler {Sulphu- 

 raier), uden at kjende Maaden hvorpaa de vare fammenfatte. 

 I vor Tid kjende vi fire Iltningsgrader af Svovlet, to Brint- 



(ii*) 



