LXXXII 



Grad ikke undgaae lagltagerens Opmserkfomhed, og felv i^o er 

 ikke vanfkelig at opdage. I ovrigt behover det vel neppe at 

 fiaes, at den Varme , hvorved man begynder at experimenterc, 

 maa beflemmes ved Thermometeret. Sua fnart man ved Stem- 

 pelet har udovet det tilfiglede Tryk paa Vandet, og optegnet 

 hvor meget Qvikfolvet er fleget ned i det fnaevre Ror, og 

 Vandet er fteget op i det , fom er fyldt med Luft , ophaever 

 man ftrax igjen Trykket. Man vil da finde at Vandet naeilen 

 altid driver Qvikfolvet lidet hoiere op i det fnaevre Ror end 

 det flrax for Experimentet flod. Naar man udlorer Experi- 

 mentet med Hurtighed, og ikke flere Tilfknere naerme fig det, 

 udgjor Forfkjellen mellem forfle og anden Stilling fom oflefl 

 ikkun £ Linie, dog ikke.ganlke fieldent £ Linie. I forfle Til- 

 faelde har Varmeforandringen vaeret mindre end 2<5o> i fidfle 

 mindre end t£o Grad. Ved en langfommere Fremfaerd gaaer 

 vel Forflcjellen til \ ja til en heel Linie. I ethvert Tilfaelde 

 bor man tage Middeltallet af de to Stillinger. Ved en lang 

 Ilaekke af Forfog, hvoraf de noiagtigfle ere anflillede ved i5 

 til i6° , har Virkningen af et Tryk faa flort fom Almosphae- 

 rens givet en Sammentrykning af 45| Milliondele af det farn- 

 mentrykte Vands Omfang. Forfkjellige Tryk, fra | indtil 5 

 Atmospheres Tryk bleve anvendte, hvilke flemmede overeens 

 i at vile, at Sammeiitrykningerne forholdte sig som de sam- 

 mentryliende Krcefter , hvilket Forf. ogfaa havde udledet af 

 line tidligere Forfog, hvori dog det indfluttende Metals Udvi- 

 delfe ogtaa havde jnedvirket, og folgeligen ligeledes maa have 

 forholdt fig, fom de fammentrykkende Kraeiter. 



At ingen Varme udviklede fig ved Sammentrykningen, 

 fynes at kunue fluttes derai", at Vandets og Qvikfolvets Grocndfe 

 lujeflen kommer til det famine Punkt igjen efter Sammentryk- 

 ningens Ophor. Den bemaerkcde hoifl nbetydelige Forandring 

 i V armen maa anfees fom en nodvendig Folge af den Beroring 

 der er uadfkillelig fra Experimentet, og Nasrheden af Experi- 

 mentator under Iagttagelfen. Selv efter et Tryk af o Atmos- 

 phaerer var Varmeforandringen ikke 150 Grad; og ordenlligviis 

 hverken ftorre eller mindre, end naar ikkun een AtmosphaereS 

 Tryk var brugt. Da mau imidlertid kundc taenke fig, at Ud- 

 Yidelfen efter Trykkets Ophor kunde tiliutetgjore den ved 



