LXXIV 



Conjunction maatte hare fundet Sted i det julianfke Aar 3g, 

 eller Roms Aar 747. Men han vifle at denne Conjunction 

 havde taget fin Begyndelfe henved den 22 Juli i Fifkcne, hvor- 

 paa i det folgende Aars Februar og Marts Planeten Mars kom 

 til i famme Fiflcenes Tegn, og fiden, efter Mars, Solen, Ve~- 

 nus og Mercurins kom til i Vaederens Tegn , i Lobet af Marts, 

 April og Mai. Da han nu troede at den nye Stierne var den 

 famme , fom de Vife havde feet, faa fatte han i Folge diffe 

 Betragtninger Chrifti Fodfel i Aaret 748 efter Roms Opbyggelfe. 

 Men uagtet difle den flore Mands Beregninger ret vel ftemme 

 overeens med Tiden hvorpaa Chriflus maae vaere fodt, faa 

 kunde man dog uden Tvivl endnu fordre, at der med hiflorifke 

 Vidnesbyrd godtgiordes, at Jodernes faa laenge naerede Haab 

 paa Meffias, i hiin Tid var forbundet med Forventningen 0111 

 en Stiernes Tilfynekomft ; hvilket endog de Vifes vgne Ord 

 hos Matthaeus: "vi have feet hans Stjerne" fynes at antyde. 

 ^Idgamle jodifke Boger tale ogfaa om en Stjerne, der fkukle 

 komme til Syne ved Meffiae Ankomfl; men da de herom ikkun 

 tale i almindelige Udtryk, og intet beflemmer om Talen naar 

 den Ikal vife fig, rore difle endnu ikke Hovedfagen. 



Derimod har Forf. fundet i Abarbariels Commentar over 

 Daniel, at Saturns og Jupiters flore Conjunction i Fifkenes 

 Tegn af Joderne anfaaes for meget betydningsfuldt, og at den 

 havde fiinden Sted i Verdensaaret 2565, eller 3 Aar for Mo- 

 ses's Fodfel, og havde vaeret Forbudet paa Ifraels Borns Ud~ 

 frielfe af det aegyptifke Fangenfkab. Men da den neefte lig- 

 nende Conjunction , fom paa hans Tid ventedes., fkulde vorde 

 hiin ganfke liig, faa holdt han for at den fikkert lovede Jo- 

 derne deres Messias's Ankomfl. 



At den jodifke Laerde forbigik de tre Conjunction er, fom 

 vare forefaldne fra Mofes's Tid til hans, begriber man let, da 

 efter hans Lsere Frelferen endnn ei fkulde vaere kommen. Li- 

 gefaa lidet bor vor Overbeviisning om de aftrologifke Menin- 

 gers Falfkhed holde os fra at underkafle de egenllige Kjends- 

 gierninger, fom oplyfe denne Sag, en noiaglig Underfogelfe. 

 Uagtet de mange fammenflodende Bekraeftelfer for hans Mening, 

 anfeer Forf. dog ikke Underfogelfen for endnu at vaere fluttet; 

 men opfordrer deels Aflrpnomerne til en fkarp Beregning af 



