i5tle Bidrag: Nogle lidet bekjendte Sofljerner^ naermere be- 

 flemtc. Her meddeJes Befkrivelfe- og Afbildning over 5 Arter, 

 fom Midler vel liar kjendt, men ikke afbildet. Navnene paa 

 do befkrevne Arter ere Asierias sangpinolenta, A<. pertusa, 

 jl. perforata. i6de Bidrag giver naermere Oplysning oni nogle 

 Linneifke Conchyliearter , fom do fenere Skribenter ei have 

 tnrdet vedkjende fig. Den forfte Turbo annulaius liar Linnee 

 i fit Systeuiu naturce anfort, fom det fynes efter Gualtieri, 

 men med et Meerke fom lilkjendegav, at ban ei felv liavde 

 feet den. Forf. gjenkjender nu denne Art i en liden Skrnefnegl 

 fra Ilalien i en hervarende Sanding. Ved en Sammenligning 

 mellem Gualtieris Text og Afbildning berigtiger Forf. Liunees 

 Belkrivelfe. Den anden Terebra minuta. Forf. vifer at denne 

 lille nordifke Boerfnegl maa udgjore en egen Art. Den tredie 

 Art er Turbo unguium s , hvis Belkrivelfe Forf. ligeledes be- 

 rigtiger. Den 4de og 5te Art er Voluta miliaria og Voluta 

 inonilis. De Tvivl , fom ktinde finde Sted angaaende difle to 

 Arter, oplyfer Forf. blandt andet ved en Sammenligning mel- 

 lem Fxemplarer, ban befidder af Ixgge. Han fammenligrier 

 ogfaa Voluta miliaria med Gmelins Voluta exilis , og vifer, 

 at denne er meget lidet forfkjellig fra hiin, uden i Storrelfe 

 og Farve. 



Profeffor og Ridder Uomemann forelagde Selfkabet for- 

 fle Afdeling af fine Bemserkninger over Forfkjeiligheden af Ve- 

 gelalionen i de danfke Provindfer, hvilke ere indlorte i difle 

 Skrifter. 



ProfeflTor og Ridder Orsied forelseste Selfkabet en Afhand- 

 ling. om Haarrorcne. Dens Henfigt var blot at lremflille Haar- 

 rorsvirkningeiis Theorie i fin lettefte og for Naturlseren meefl 

 paflende Form. Efter at Newton allerede liavde lagt den rette 

 Grund til denne Theorie, ved at bygge den paa en Tiltrsek- 

 ning, der ikkun virker i uendeligt fmaa Afilande, havde de 

 flefte Phyfikere, fom fenere bearbeidede denne Gjenftand, af- 

 veget fra det Rette, ved at tilloegge den her foregaaende Til- 

 trakning en Y r irkning i en markelig Affland. Denne Feil uag- 

 tet, gjorde dog Theorien Rede for de flefle Haarrorsvirkninger. 

 De la Place indfatte endeligen igjen den Newton Ike Grundlaere 

 i dens Reltigheder, og gav Haarrorenes Theorie en Fuldendt- 



