XLIX 



Torringen maa gaae, for netop at voere tilflraekkelig, og ikke 

 fkille Kornet ved mere Fugtighed, end nodvendigt. Ligeledes 

 "vil han videre fortfaette Forfog , fom han liar begyndt over Spi- 

 rekraften i Korn, der har lidt forfkjellige Graders Torring. 



Selskabets Medlem Overberghauptmand Brunnich meddeelte 

 Uddraget af et fiden trykt Skrivt, hvori han fortfaetter Lange- 

 beks Arb< ide over de norfke Biergvaerkers Hiftorie. 



Det har altid vasret Skik i vort, fom i andre laerde Sel- 

 fkaber, at haedre beromie Medlernmers Minde. Sikkert vil det 

 leltefl kunne fkee med den Videnfkabsmanden egnende rolige 

 Sandhedskjaerlighed, naar en Raekke af henrundne Aar allerede 

 have mildnet de forfte Folelfer over Tabet. Man vil faaledes 

 ikke vasre utilfreds med, nu forfl at erholde et Mindefkrilt over 

 vor forevigede Kahl, udfort ved en taknemmelig Laerlings 

 Haand, der ved at fortfastte en Deel af bans Arbeider bedil 

 har kundet loert at fkjonne paa dem. Dette Mindefkrilt blev 

 forelagt Selfkabet af Profeflbr og Ridder Ilornemann , og findes 

 indiort i difle Skrifter. 



Profeflbr og Ridder Orsted har forelagt Selfkabet en Be- 

 relning over de Underfogelfer , han i Selfkab med Juflitsraad 

 Esmarh og Studiofus Forclchammer i Sommeren 1818 havde 

 anflillet paa Bornholm. Da difle ere indforte i diffe Forfatteres 

 udkomne Skrift over Bornholm, faa er et Udtog deraf over- 

 llodig. 



Samme Medlem af Selfkabet har forelagt det Tanker over 

 Muligheden af at gjore Traeets bedile chemifke Anvendelfe mere 

 almindelig, og derved at foranledige, om man faa maa fige, 

 et nyt Syflem i Braendfelets Anvendelfe. Fori, mener nemlig, 

 at man vanfkeligen nogenfinde vil kunne bringe Indretningerne 

 til Stuevarming og Madlavning for enkelte Familier faa vidt, at 

 man deri kunde benytle al den i Braendets Fortaering ved Ilden 

 virkeligen liggende Opvarmingskraft. Den af Braendet udviklede 

 Rog, og den af Rogen affatte Soed, maa ftaae enhver Indret-^ 

 ning i Veien, der ikke giver en altid tilflraekkelig Traek. Men 

 for at opnaae dette maa Traekken vaere faa flaerk, at den fom 

 oftefl er florre end tilflraekkelig. Han troer derfor at man 

 burde arbeide paa at gjore den nu i adfkillige Lande udovede 

 chemifke Kulbraendning langt almindeligere end den er. Som, 



(7) 



