XXII 



aom Program ved Universitetets Reformationsfost ; vil dog en Oversigt over 

 dens Indhold her ikke va?re overflodig. 



Forfatteren gjorde i en Indledniug opmasrksom paa, hvor langt vore 

 gcograpljiske Lasrcboger ere fra, at give et naturtroc Billede af Jordkloden. 

 Da man i disse Lareboger folger de politiske Inddelinger, saa bliver Mc- 

 get, som i Naturen selv er forenet adsplittet, f. Ex Alperne afhandlet un- 

 der mange Lande , og omvendt hoist forskjellige Egiie forenede f. Ex. 

 Nova Semla og Crim, Sjellaud og Gronland. Der tages dcrbos altfor lidet 

 Hensyn til Naturforboldene, medens de statistiske og politiske behandles 

 med Udforlighed. De Haandboger, som basre Navn af pbysiske Gcogia- 

 phier, indeholde kun de almindelige Hovedsaetninger men ingen Anvendelse 

 af samme paa Jordklodens Dele efter en paa Naturforboldene grundet Iud- 

 delhig. Det er en vassentlig Mangel i de geographiske Lasreboger at man 

 ikke anvender den sammenlignende Methode, der i andre Naturvidenskabens 

 Grene bar va?ret af saa gavnlig Indflydelse ; og ligcledes at man ikke betrag- 

 ter Naturforboldene i deres indbyrdes Sammenhamg. 



Iivad de 3 sammenlignede Biergmasser angaaer, saa gjorde Forf # isajr 

 opmaarksom paa fo'lgende. Skandinaviens Biergsystem Jigger paa en bety- 

 delig hoiere Brede, men indbefatter tillige langt fleere Bredegrader end Al- 

 perne og Pyrena?erne ; det er meget meere underkastet Ha vets Indflydelse 

 end disse, og i horizontal Udstraskning er det det storste, Pyrenajerne der- 

 nnod det mindste; Alpernes og Pyrena?ernes Retning nasrmer sig mere til 

 ./Equators, Skandinaviens Biergsystems til Meridianernes Retning. I Hen- 

 seende til Hoiden over Havet, overgaae Alperne de andre to Systemer, og 

 af disse Pyrenaeerne Skandinavien. De hoieste Toppe ere i Alperne 14-15000 

 Fod, i Pyrenaeerne 10-11000 , i Skandinavien 7-8000. Middclboiden i den 

 hoieste Dcel af Alperne 10-12000, i Pyrenajerne 7-8000, i Skandinavien 

 4-5000. Endnu storre bliver Forskjellen, naar Hoiden betragtes i Forhold 

 til Udstraskningen ; thi Skandinaviens, som er det laveste, er tillige det nieest 

 udstrakte , og Pyrenaeernes relative Hoide overgaae Alpernes. I Alperne 

 ere Passerne, forholdsviis til Middel hoiden og de hoieste Toppe, lavere end 

 i de to andre Biergmasser. I Skandinavien er der en meget stor Forskiel 

 mellem de to Sider af Biergmassen; den ostlige Side er jevnt hajldeude 

 den vestlige brat; mindre Forskjel frembyde de tvende Sider af Alper og 

 Pyrenseer : dog er i begge Sydsiden steilere. I Skandinavien er den over- 



