XXV 



dere Luft ; clog cr den Forandring en lige Fortyndning frembringer, ikke 

 lige i alle Cbronometrc. I en fortyndet Luft, dcr ikkun bar 4 Tommcr 

 Qviksolv, fandt ban at Urocn i et af de provede Cbronometre bavde over 

 ^ storre Udsvingsbuc end under det Lufttryk, der basrer 28 Tomtner Qvik- 

 sblv. I de ovrige var denne Forandring mindre ; i det, bvori den var 

 mindst, belob den sig dog til y^. I Luft sotn bar 24 Tommer Qviksolv 

 var Forandringcn ikkun ^ af den, som fandt Sted ved Fortyndingen til 4 

 Tommer. I de Chrouometere, hvis Uroes Udsvijigsbue betydeligt forstor- 

 redes i fortyndet Luft, blev Gangen langsommere, i de andre derimod 

 blev Gangen hurtigere Dog var denne Forandring i et Par af dem meget 

 ringe. Aarsagcn til disse Forskielligheder finder ban i Forboldet mellem 

 de lasngere og kortere Svingningers Varigbed i de forskiellige Uroers Spi- 

 ral. Er Spiralen af en saadan Lamgde og Tykkelse, at de lamgere Sving- 

 ninger ogsaa vare lamgere , da maa Cbronometeret tabe i den fortyndede 

 Luft, er det deiimod saadant at de lamgere Svingninger vare kortere, saa 

 vil det modsatte finde Sted. I to af bam selv forfasrdigede Chronometere, 

 bvori Spiralen med Flid var dannet saaledes, at det vilde vinde 5 til 6 

 Secunder, ora Svingningsbuen formindskedes fra 400 til 300 Grader, var 

 Gangens forogede Hurtigbed, i en Luft som bar 4 Tommer Qviksolv ikkun 

 0,7 Secund i det ene , og 1,2 Seeund i det andet. Ved en Fortyndning, 

 bvorved Luftcn endnu kunde ba?re 24 Tommer Qviksolv, maatte altsaa 

 Luftens Indilydclse vorde saa ringe, at den ikke kan skjelnes fra de andre 

 smaa forstyrrende Aarsager, der indvirke paa Ubrets Gang. Da nu Cbro- 

 nometeret ikke letteligen, selv paa Reiser, udsajttes for en saa stor For- 

 andring af Lufttastbed, bar man ved et vel indrettet Cbronometer intet at 

 befrygte af Lufttasthedernes Forandring. 



Etatsraad og Professor Orsted, bar i flere Aar efter Linandcn, for- 

 nemmeligen fra Aaret 1822 af, forelagt Selskabct Udfaldet af de Forsog 

 ban bar forctaget over Vasdskernes Sammentrykning. Imidlertid bavde og- 

 faa det franske Instituts Videnskabernes Academie benledet andre Pbysike- 

 rc's Opma?rksombed paa denne Gjenstand, ved at udsaatte en Praemie for 

 den bedste Undersogelse derover. Da O. i de senere Aar fortsatte sine 

 Forsog paa Selskabets Bekostning , vilde det have vaeret upassende, om ban 

 bavde decltaget i Priissjskningen , livilket vilde have udkrarvet at ban skulde 

 tilbageholdt Bekjendtgjorelsen af de udforte Forsog. Ved hiint bcromte 



(4) 



