XXVII 



bengede sig 1,1 Milliondeel ved Trajkningen af en, til dette Tryk, sva- 

 rende Kraft saa maatte en Blyflaske, under ligc Betingelser sammentrajkke 

 sig 61,44 'Mil lioiidcle, fordi dels Udtraskkelighed , ved lige V*gt, er 

 20,48 Muliondele, Men Forsoget viiste det Modsatte; naar Vandet sarnmen- 

 tryktes i en Blyflaske, livis Munding var forsyhet med et Glasror, sank 

 Vandet i Roret licit mere deri, end om Flasken bavde vajret af Glas, iste- 

 det for at det Modsatte efter de to fremmede Exuerimcutatorers Slutnings- 

 maade skulde skeet. I den Overbeviisning , at Forsog over tvivlsommo 

 Gjenstande bor saa nieget muligt gjentages under forandrede Betingelser, 

 gjentog ban Forsogene med Flasker af Tin og af Messing, der begge bave 

 storre Sammcntrykkeligbed end Glasset, skjondt mindre end Blyet. Alle 

 disse Forsog gave overeensstemmende Udfald. Nylig bar den beromte Ma- 

 tbematikcr Poisson sogt at viise at Forandringen i Flaskens Rumfang ikke 

 bor beregnes , som det er skeet af Collation og Sturm, men at man kun 

 bor regne Forandringen balv saa stor ; men selv denne Beregning, der bid- 

 rorer fra en saa stor Matbematiker , afgjor endnu ikke en Sag, bvori maa- 

 skce Omstamdigbeder , der bidindtil ikke ere tagne i Betragtning, kunne 

 bave Indflydelse. 



Den historiske Classe. 



Us. IIv. Biskop M'unter , Storkors af Dannebrogen , bar i en Sel- 

 skabet forelagt Afbandling om en Votiv Gemme med en iEskulapisk Slange 

 beskrevet en skaaren Steen i Hi\ Major von Sommers Sanding i bvilken 

 en Slange er indgraven som bolder et Drikkekar i Munden , med Omskrift : 

 EX VISV. Denne Gemme bentyder paa en for mirakulos holden Plelbre- 

 delse af en Syg, bevirket ved Incubation eller Tcmpelsovn, i bvilken Gud- 

 dommen troedes at aabenbare for den Syge det Lasgemiddel, bvorved ban 

 .skulde belbredes. Her forestilles iEskulap under Skikkelse af en Slange, 

 bvilken, som belh'gt Tempeldyr, saaes jevnlig i bans Templer. Men at 

 denne SJange forestiller Guden selv, sees af Prydelsen paa dens Hoved, 

 som ikke Jindes i Naturen, men er Tegn paa dens dasmoniske Natur. Lig- 

 nende Inskrivter, som den der sees paa Stenen , findes temmelig ofte. Da 

 den er paa Latin, var det formodentlig et latinsk /Eskulaptempel , i bvilket 

 Curen var skeet, maaskee selv det beromte paa Insula Tiberma i Rom, 

 Tiden , naar den blev skaaren , lader sig vel ikke bestemme med Visbed 



