XVIII 



i Heftct indelioldte cotyledone Planter ere kuu 19, men af disse ere 9 nye 

 for den danske Flora. Da man ikke forhen, ved Udgaven af dette Vaark, 

 liar taget Hensyn paa det Forliold , som lier-i Norden finder Sted imellem 

 de cotyledone og acotyledone Planter , i det man kun liar optaget faa af 

 de sidste, liar Udgiveren vasret nodt til at anvende de fleste Plader i Hef- 

 terne til disse, og derfor findes i dette Hefte 41 Plader med Forestillinger 

 af 81 cryptogame Planter. Af disse henhore 2 til Filices , 3 til Musci 

 hepatici, 14 til Lic/ienes, 15 til Algce og 47 til Fungi. Blandt dette An- 

 tal findes adskillige, som ere nye og 30 Arter som ikke forhen vare godt 

 afbildede. 



Professor Relnhardt\ Ridder af Dannebr., liar i afvigte Vinter nied- 

 deelt Selskabet den forste Fortsajttelse af sine iclithyologiske Bidrag, som 

 omfatter tvende liidindtil kun ufuldstasndig bestemte Slaagter, Berglaxen (Ma- 

 crourus) og Vaagmaaren (Fogmarus) livilke begge ta?lle Arter, saavel i det 

 til Polareirkelen grasndsende Nordbav som i Middelhavet. 



Ved at sammenligne de nordiske Arter af Sla3gten Macrourus, med 

 I^epidoleprus trachyrhynchus fra Middelhavet, finder man lios alle den sam- 

 me usasdvanlige stasrke Udvikling af de med Suborbitalbenene sammenvoxne 

 og fortil sig foilamgende Nassebeen, livilke i Medianlinien forene sig 

 fast med binandcn, og danne en over Munden raskkende flvajlving, under 

 hvilken Mellemkjasvebenet glider frem og tilbage ved Mundens Forlasngelse 

 eller Forkortning. Faslleds for begge Sla?gters Arter ere ogsaa de under 

 Huden i Overfladen af Hovedets Been liggende rummelige, med liinanden 

 i Forbindelse staaende Caiialer, livilke Professor Otto i Breslau liar, i Fdlge 

 sine Undersogelser af Lepidoleprus coelorhynchus og lep. trachyrhynchus, vil- 

 let sastte i Forbindelse med Horelsesorganet, men som vist nok, efter den 

 dem bekla3dende Membrans Structur at domme, secernere Sliim, til livis Ud- 

 kastelse Here store Aabninger i Huden af Under kjajven tjene. Endnu storre 

 bliverOverensstemmelsendervedatGjasllelaaget, Kjasvebenene, Svaslgbenene og 

 disses Tamder uddanne sig aldeles paa samme Maade bos begge. Kommer endnu 

 hertil de store Ojne, og Uudtrevlen under Ilagen, saa bar man den fuld- 

 komneste Ligbed i Slaegtskjendetegnene, tagne af Hovedets Form. Ogsaa i 

 den dobbelte Rygfinne, af hvilke den forste sidder tast ved Nakken og er 

 kort.og hoi, den anden deriraod lav og lang, og former sig mod den li^e- 

 ledes lange Gadborfinne til en spids Halefinne, og endelig i den skarpe 

 Skjajlbedaskning, ere alle disse Arter fuldkommen ovei'eensstemmende. Den 



