XIX 



samme Form af Hovedes Dele, af Svommefinnerne og Hudbeda)kningen fur- 

 binder saaledes de nordlige Arter med de sydlige til en eneste Sla?gt, som 

 kunde bebolde NaYnet Macrourus , som det addste; og denne Sia?gt faaer 

 saaledes en storre geograpbisk Udbredning end den liidindtil antagne. 



Med Ilensyn til Bestemmelsen af de nordiske After frembdd et In- 

 dividuum af den meget sjeldne, af Strom forst beskrevne norske, Art, som 

 det kongelige Museum erboldt fra Bergen i Sommeren 1828, Leiligbed til 

 forste Gang at kunne sammenligne den med et ligesaa stort Individnum af 

 den gronlandske af Falricius beskrevne og bidindtil for identisk med biin 

 anseete Art. Forskjellene imellem begge ere ved den umiddelbare Sam- 

 menligning lette at opfatte, og saa store, at Systemets Fordring stemmer 

 her aldeles overeens med den geograpbiske Udbredning. Det er ikke blot 

 Skjasllenes Forskjelliglied , hvilken Fabricius i sin Fauna grbnlandica al- 

 lerede bemasrker, dog uden Indflydelse paa bans Synonymie, kvorved den 

 gronlandske Berglax adskiller sig fra den norske, som bar Sk^asllene ta?t be- 

 satte med korte stive Bdrster, ligesom bos Middelbavets Macrourus coelo- 

 rliynchus. Den bar ogsaa et tykkere Hoved, storre Oine, en spidsere Frem- 

 raguing over Munden , og stasrkere Tasnder. Saavel den forste Rygfinne 

 som Gadboret ligge lajngere tilbage, derimod er Mellemrummet imellem 

 forste og andeu Bygfinne betydelig mindre. Kroppen lober ganske spids 

 ud i Halefinnen, da den derimod ender sig med en Hojde af 6 Linier ved 

 Basis af Halefinnen bos den norske. 



Da den gronlandske Berglax er ved Blocks temmelig gode Afbild- 

 ning bleven Icbtbyologerne allerede for bekjendt under Navnet Macrourus 

 rupeslris, saa'maae den norske faae et nyt Navn, bvortil foreslaaes Ma- 

 crourus Slroemii efter Forfatteren af Sdndmdrs Beskrivelse, som forst bar 

 gjort os bekjendt med den. 



Begge Arter ere igjen forskjellige fra Middelbavets tvende Arter, 

 af bvilke den naarmest staaende, Macrourus coelorhynchus, er bleven sam- 

 menlignet i Naturen. Den kommer nasrmest til Macr. Stroemii , men ad- 

 skiller sig tilstrtekkelig fra den, ved de meget ovale Qiegruber, den i Hale- 

 finnen spids udldbende Krop, og at den bar den anden Straale i forste 

 Rygfinne glat, imedens den norske bar den fiint savtandet fortil. 



Vaagmseren, Vogmarus islandicus , var bidindtil ufuldstamdigt be- 

 skrevet af de nordiske Faunister, efter tdrrede og meget beskadigede Indi- 

 viduer. Et i afvigte Efteraar paa Stranden ved Skagen opkastet, na?sten 



C3*) 



