XXXYI 



Kongens Omsorg og personlige Deeltagelse, er noksom bekjendt; men det 

 er mindre erkjendt, at Kongen omfattede Land-Etaten, ja alle Administra- 

 tionsgrene med samme overskuende Blik. Til een eneste General, Over- 

 krigssecretair Numsen , haves henved 100 Breve endnu oinbevarede. Kon- 

 gen lod sig forelasgge Cadetternes og de unge Officerers Tegninger og ov- 

 rige Arbeider. De Talentfulde bleve trukne frem og kom til at reise 

 udenlands, just ligesom i vore Dage. At Frederih Ludvig Norden f. Ex. 

 blev ei blot en udmanket Soofficeer, men tillige en fortrinlig Kunstner og 

 at ban kom til at foretage en af de vigtigste Reiser i det 18de Aarhun- 

 drede, skyldes Kongens Opmuntringer og Understottelse. Overhovedet bavde 

 Christian VI., uden at have faaet en herd Opdragelse, megen Interesse for 

 Kunster og Videnskaber. Begge Fag fremblomstrede ogsaa under bans 

 korte Regjering saa kraftigen, at kun den nyeste Tid i Danmarks Historie 

 fremviser Mage dertil. Man har klaget over Naturvidenskabernes og Poe- 

 siens Forsommelse under ham ; og til den Ende fremstillet Kjendsgjernin- 

 gerne i et falsk Lys. Det maa undskyldes , at Historieskriveren maaskee 

 ikke kunde vide, hvad der sees af udgivne Breve, at Kongen gjorde sig 

 Umage for at hverve for Fasdrenelandet den store Boerhave , og da ban 

 ei kunde faae ham herind, i det mindste sendte ham lasrvillige Danske til 

 Disciple ; men det burde ikke undgaaet Nogens Opmasrksomhed, at ligesom 

 vort hele Jajrde Vassen fik en ny Organisation og (havnligen ved Ivcr Ro- 

 senkrands og Hans Gram) den stbrste Forbedring, der sideuReformationen 

 var bleven det til Deel, saaledes er Christian VI. Skaber af den videnska- 

 belige Cliirurgie i Danmark (ban udnasvnte en General-Directeur for Chi- 

 rurgien, og sorgede for at Medici og Chirurgi bleve lige rundelig forsynede 

 med Cadavera og andre Fornodenheder). Han oprettede tillige Sundheds- 

 collegiet og satte Grasndser for det herskeude Qvaksalverie. Tillige fik 

 vort — man kan med Rette sige af Kongen self stiftede — Videnskabers- 

 selskab en Classe for Naturvidenskaberne, hvis Arbeider ei kunde gaaet 

 saaledes i det store, naar ikke Kongen saa gavmildt havde ud sty ret denne 

 sin Yndlingsstiftelse. I mange Aar gik de extraordinaire Indkomstcr, sora 

 Kongen havde, til Videnskabernes Societet, ligesom ban ogsaa igjennem Grev 

 HolsLein og Gram lod sig flittigen uuderretle om dots Arbeider og frem- 

 skyndede disse. Han lasste gjerne Dansk (skjondt ban heist talede og skrev 

 Tydsk, fordi han var opdragen i dette Sprog) og da der var Tvivl, om 

 Selskabets Skrifter skulde udgives enten paa Latin eller Dansk, seirede 



