XXXVII 



det sidste, fordi Kongen haabede deri at faae et Middel mere til Folkels 

 Optysning. 



Dette vigtige Formaal sva?vede ham stedse for 6ie. Han var den 

 forste danske Konge, som udtalte det Princip , at der skulde va?re Skoler 

 over hele Landet, og at livert Sogn skulde Lave i det mindste een Almuc- 

 skole, hvilket store Maal han ogsaa i faa Aar opnaaede, deels ved selv at 

 bygge Landsbyskoler (efter sin Faders Exeinpel) deels ved at holde Pro- 

 prietcererne dertil. Ogsaa Kjobstedskolerne og de lasrde Skoler modtoge 

 store Forbedringer} de sidste bleve reducerede til et passende Antal, men 

 alle deres Fonds skaanede og hensigtsmasssigen anvendte. Endelig anlagde 

 han ogsaa en Skole i Kjobenhavn ior de skjdnne Kunster, hvilken under 

 bans Sou udvidedes til et Academic. 



Ved Klagen over Poesiens Forfald er saameget sandt, at den dra- 

 matiske Digtekunst tabte sin kraftigste Spore ved Tbeatrels Tillukning ; 

 men derved maa dog erindres, at dette ikke skede strax, og at Holberg 

 allerede 1726 bavde besluttet at nedljegge sin poetiske Pen og arbeide i 

 andre Fag. Dette skede dog lykkeligviis ikke ; og da ban vovede under 

 denne Konges Regjering at skrive saavel Niels Klim som Don Ranudo, 

 vederfores bam derfor ei mindste Ulempe. Alligevel er det vist, at det 

 pietistiske Partie kjasmpede ivrigt for at faae Niels Klim confiskeret; at 

 dette ikke skede, maa da tilskrives Kongens Retviisbed. Foruden Holberg 

 blomstrede flere Digtere den Gang, saasom den vittige Falster , og den 

 dybtfolende Brorson. Begge vare personligen yndede af Kongen, og bleve 

 af bam belonnede, udtrykkeligen for deres poetiske Vcerker. 



Cbristian VI. var, som bekjendt, en from Konge; og bans Frombed 

 fremtraadte som streng luthersk ; men ban var bverken Pietist eller Hern- 

 buter. Han bar endog meget alvorligen modsat sig begge disse Sekter. 

 Vel yndede ban adskillige Pietister} men disse vare da tillige agtva?r- 

 dige Msend. Ved at vaslge Geistlige, saae ban ligesaa meget paa Lterdom 

 som paa Gudsfrygt. Hvor disse Egenskaber fandtes, der viste han 

 endog Yndest for de meest liberale Theologer, saasom Mosheim og Je- 

 rusalem, bvilke begge af bam bleve bid indkaldte; men begge afsloge Ind- 

 bydelsen. Ogsaa den beromte Rambach gjorde ban sig Umage for at faae; 

 o CT med Wiirtembergeren Reusz lykkedes det. Denne brave Theolog fandt 

 ogsaa bans Beskyttelse imod Biskop IVorms og Prsesten Mossins Forfo'I- 

 gelse for Socianisme. Bog-Censuren bestod uuder denne Konge (og laenge 



