XXXVIII 



efter), men den Instrtix som blev given Censorerne , aander Retfaerdigbed 

 Mildhed og Afsky for Vilkaarlighed , hvilke Egenskaber overbovedet cba- 

 rakterisere dcnue Konges mangfoldige og (med Undtagelse af Landbo- og 

 Vajrnepligtsagen) saare vise Love. 



Kun een Plet maa den sanddru Flistoriker lade sidde paa denne Re- 

 gjering, nemlig Klagen over slette Finanzer og bensigtslo's Odslen. En sand, 

 men ei tilstrsekkelig Undskyldning er det, at Tiderne vare gunstige, og 

 Skatterne taalelige. 



Professor Kolderup-Rosenpinge bar forelagt Selskabet en bidtil ube- 

 kjendt dansk Soret , tilligemed nogle Bemaarkmnger over dens Alder og 

 Forfatter. Denne SSret er fundet i et Iiaandskrift, der synes at vsere fra 

 Slutningen af det lQde Aarhundrede og som bevares i det Flamborgske saa- 

 kaldte Arcliiv-Bibliothek. Sciretten, Iivoraf Archivaren Fir. Dr. Lappen- 

 berg liar liavt den Godhed at meddele Professoren en Afskrift, bar til Ti- 

 tel: "Danmarkis Watter-Rasttb, som almindelige brngis i Danmark" og be- 

 staaer af 18 Capitler. Disse ere, paa tre nter, oiensynligen tagne af Skib- 

 mala-Balken i den svenske Stadzlog, som sajdvanligen tillajgges Kong Chri- 

 stopher. Det er imidlertid af flere Forandringer, som ere foretagne med 

 den svenske Lov, klart, at dette Arbeide ikke er nogen Oversasttelse, men 

 et eget dansk Lovarbeide, som sandsynligviis tilborer Kong Hans, bvem 

 ogsaa baade Stulbcsus og Holberg tillasgge en Soret, men som bidtil ikke 

 bar vasret at opdage, uagtet vi vide, at Resen bar bavt et Haandskrift i sit 

 Bibliotbek med denne Titel. Den Omstamdigbed, at Kong Hans ogsaa i sin 

 Statsret bar benyttet svenske Kilder, taler isser for, at tilla?gge K. Flans den 

 nrcvnte Soret, bvilken Flypotbese Professoren na?rmere bar udviklet tillige- 

 med de Grunde , som bestemme bam til at antage, at den er givet i Aaret 

 1508. I Forbindelse bermed er ban tillige kommet til at anstille en noiere 

 Undersogelse med den Soret, som er trykt i Kong Christian den 3dies 

 Historic ved Krog II. 433 fF. og som ogsaa findes i det ovenfor nasvnte 

 Flamborgske Haandskrift. Han bar sogt at godtgjore, at dens Kilder ere 

 den SydlioL'andske og Nordbollandske Soret og at den rimeligviis skyldes 

 KcJng Christian den Anden, og bverken Christian den Tredie eller Kong 

 Hans, imcllem bvilke Lovgivere Meningerne bidtil bave va?ret deelte. 



Saavel Kong Hans's Soret, med tilfoiede Ordforklaringer, som de 

 ber ombandlede indledende Bemajrkninger, ville blive trykte i Ny Danske 

 Magazin -6te Bind. 



